Veľká kniha šušňov
Date: 2026-07-28T13:32:44+00:00
Description: Koľko toho vieš o šušňoch? Poznáš najsopľavejšie jedlo zo všetkých? Vieš, prečo majú gorily také veľké nosné dierky? Koľko sopľov by vyletelo, keby si Tyranosaurus rex poriadne kýchol? A kedy je Medzinárodný deň špárania v nose? Nie? Tak potrebuješ túto knihu! Myslíš si, že fakty o šušňoch sú nielen vtipné, ale aj fascinujúce? Táto kniha plná zábavných faktov o najobľúbenejšom telesnom výlučku je tu práve pre teba!

Veľká kniha

šušňov

Vyšlo aj v tlačovej podobe

Objednať môžete na

www.albatrosmedia.sk

M. D. Whalen

Veľká kniha šušňov – e-kniha

Copyright © Albatros Media a. s., 2026

Všetky práva vyhradené.

Žiadna časť tejto publikácie nesmie byť rozširovaná

bez písomného súhlasu majiteľov práv.

ÚVOD

KOĽKO TOHO VIEŠ o šušňoch?

Áno, sú odporné a dospelí ti stále hovoria, že ich nemáš jesť. Hlien vo všetkých svojich podobách je však pre naše telo dôležitý a je to celkom fascinujúca záležitosť. Vedel/a si, že je bezpečné jesť šušne? Alebo že nie sme jediné tvory, ktoré si radi špárajú v nose? Aj roboty majú sople. Veľa slávnych ľudí si ich vyberá a konzumuje. Šušne sú skvelé, môžu byť zubnou pastou, ale aj ochranou pred žralokmi!

Vieš koľko hlienu prehltneš každý deň bez toho, aby si si to vôbec uvedomil/a? Ktorým prstom si ľudia najradšej špárajú v nose? Prečo si niekto natiera tvár slimačím slizom? Kto vymyslel umelý sopeľ… a prečo? Ponor prstíky do strán tejto knižky a nazri do lepkavého a zábavného sveta šušňov, sopľov, chrchľov a hlienu.

I. ČASŤ

Šušne a veda

Čo je šušeň?

NAJPRV SI UJASNIME nechutné slovíčka.

Hlien: Vedecký názov pre slizkú látku v našom tele s rôznou štruktúrou – od vodnatej až po tvrdé kúsky a všetko medzi tým.

Sliznica: Tá časť tela, ktorá tvorí hlien. Hlien je lepkavý sliz, kým sliznica je žľaza, ktorá ho vyrába. Prečo sú si tie slová také podobné? Pretože slovenčina je už raz taká! Pozri sa na to z tej lepšej stránky – v slovníku máme hneď dve nechutné slová namiesto jedného.

Spútum: Hustý, lepkavý hlien, čo sa pri chorobe hromadí v hrdle a pľúcach.

Chrcheľ: To, čím sa stane hlien, keď ho vykašleš ľuďom do tváre.

Výtok z nosa: Vedci takto slušne nazývajú hlien, ktorý je už dosť hustý na to, aby ste ho mohli vybrať prstom. Bežní ľudia to volajú…

Sopeľ: Toto slovo existuje už veľmi veľa rokov, tak zostaňte verní tradícii a pokojne ho používajte.

Šušeň: Je tuhší a hustejší než obyčajný sopeľ, je to taký nosový šuter.

A teraz konečne slovo, ktoré by sme chceli počuť častejšie…

Bezvreckovkový vysmrkanec: Vysmrkanie nosa bez vreckovky. Je to staré slovo používané najmä v Škótsku. Počíta sa ako bezvreckovkový vysmrkanec aj vyfúkanie nosa do oblečenia?

Šušne a psychológia

Špáraš si v nose každý deň? Potom možno patríš medzi rinotilexomaniakov!

Rinotilexia je vedecký názov pre vŕtanie sa v nose. Pochádza zo starogréckeho slova rhinos, čo znamená nos, a till, čo znamená kypriť zem lopatou alebo motykou smerom k exis – teda von. Spolu je to teda rhino-till-exis, teda niečo ako: nos-lopata-von, čiže vyhrabávanie nosa. Človek, ktorý si stále špára v nose, je teda noso-špárací maniak, odborne nazývaný aj rinotilexomaniak. To si presne ty.

A ak po vybratí šušňa – pardon, po jeho „tilexizovaní“ – nasleduje aj jeho zjedenie, hovorí sa tomu mukofágia, zo slova mucus (hlien) a starogréckeho slova phagy (jesť). Nemohli to však nazvať hlienojedenie. Psychológovia sa však nezastavili. Každý z nás má toho jedného podivného uja, ktorý si pred tebou vytrháva chlpy z nosa. Tento zlozvyk sa volá rinotrichotilománia. Tricho znamená vlas, takže: nos-chlpy-vytrhávanie-šialenstvo. Našťastie neexistuje slovo pre jedenie chlpov z nosa. Lebo to by bolo už fakt odporné!

Zloženie šušňov

TO, ČO MÁME V NOSE, je z viac ako deväťdesiatich percent voda a trochu soli. Okrem toho šušne obsahujú:

3 % mucínov

0,5 % proteoglykánov

0,5 % lipidov

1 % imunoglobulínov, lyzozýmov a albumínu

Mucíny sú látky, ktoré robia hlien hustým, lepkavým, a robia z tvojich nosných dierok ľudskú mucholapku, len s tým rozdielom, že namiesto múch chytajú baktérie.

Proteoglykány sú mimoriadne lepkavé molekuly cukru. Možno práve oni sú tou tajnou ingredienciou, ktorá dodáva sopľu jeho špecifickú chuť.

Lipidy sú tuky, ktoré sa nachádzajú v každej bunke tela. Áno, aj tvoje bunky sú tučné.

Imunoglobulíny možno znejú hrôzostrašne, ale oveľa desivejšie sú pre mikróby, ktoré likvidujú v hliene.

Lyzozýmy sú enzýmy, ktoré zabíjajú baktérie. Nachádzajú sa aj v slzách, aby chránili tvoje oči.

Albumín je zahusťovadlo – rovnaké ako vo vaječnom bielku. Takže ak ti znie kombinácia mucholapky, tuku, globulínov, sĺz a surových vajec chutne, potom môže byť šušeň pre teba tou pravou pochúťkou.

Na čo slúži hlien?

Nádcha alebo chrípka: Keď máme v tele vírusy, telo vytvorí veľa sopľa, aby ich vyplavilo von.

Alergia: Telo sa zbavuje prachu, peľu alebo zvieracích chlpov.

Table of Contents

ÚVOD

I. ČASŤ

Šušne a veda

Čo je šušeň?

Šušne a psychológia

Zloženie šušňov

Na čo slúži hlien?

II. ČASŤ

Šušne a jedlo

III. ČASŤ

Šušne a zdravie

IV. ČASŤ

Zvieracie šušne

V. ČASŤ

Umenie špárania sa v nose

VI. ČASŤ

Historické soplíky

VII. ČASŤ

Soplíková technólogia

VIII. ČASŤ

Soplíkový svet

IX. ČASŤ

Soplíková zábava

X. ČASŤ

Stop špáraniu sa v nose

XI. ČASŤ

Soplíkové vtipy