Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na

zlatyfond.sme.sk

Se Štefánikem v Srbsku

Ota Resch

Objavte úžasný svet slovenských a českých e-kníh s aplikáciou

Knihy v slovenčine a češtine

Copyright © 2019 Petit Press

Copyright ePub version © 2019 iAdverti

Copyright © 2019 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Dušan Kroliak, Tibor Várnagy

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácií na

http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN-978-80-559-0427-6

Pôvodná publikácia

Ota Resch. Se Štefánikem v Srbsku. Soukromý tisk. Pardubice 1928. 36 s.

Bibliografické poznámky

Se Štefánikem v Srbsku

Z deníku Maurice Bourdona, francouzského mechanika gen. Štefánika

Soukromý tisk — Ota Resch — Pardubice 1928

Milan Rostislav Štefánik

Ze Štefánikova boje v Srbsku

Tento soukromý tisk, který vydal vlastním nákl. Ota Resch v Pardubicích v r. 1928, přeložil, úvodem a poznámkami opatřil prof. R. Bareš.

Vytiskla knihtiskárna firmy J. Otto & Růžička v Pardubicích.

Tento výtisk má číslo: 34 a.

Knížku „Se Štefánikem v Srbsku“ vydal Ota Resch v Pardubicích pro své přátele osobní i obchodní. Chce jim tak dáti zajímavou četbu i knížku, dobře vypravenou po stránce zevnější. Jest to soukromý, naprosto neprodejný tisk, vydaný proto i v malém, omezeném počtu výtisků. Vybral po dobré úvaze právě tuto knížku, aby přispěl v jubilejním roce i tímto způsobem k rozšíření znalostí díla jednoho z hlavních budovatelů našeho samostatného státu. Upozorňuje, že tento tisk, který jest i projevem nakladatelovy úcty k velkému synu Slovenska, jest zároveň projevem pozornosti nakladatelovy k jeho spolupracovníkům.

Ota Resch, Pardubice.

První knižní vydání.

Úvod

Deník Maurice Bourdona, mechanika generála Štefánika, jehož část otiskujeme, jest zajímavým svědectvím prostého, ale inteligentního cizince, Francouze, který měl to štěstí, že pozoroval zblízka a prožíval aspoň dvě období Štefánikova díla. Není, doufám, nutné zvláště poznamenávati, že se Štefánikova osobnost těší opravdovým sympatiím, jak u nás, tak v cizině, kde byl znám. Je to tentýž zájem, který byl věnován pamětem i osobnostem presidenta Masaryka, i Dra Eduarda Beneše. Poněvadž nám osud nedopřál přečísti si Štefánikovy paměti, jest proto tím důležitější, sebrati a zaznamenati vzpomínky Štefánikových přátel, známých a spolupracovníků. Jest již řada velmi cenných prací o životě Štefánikově (prof. J. Bartůšek podal jejich přehled v historickém sborníku „Naše revoluce“, roč. I.; kde jsou v dalších ročnících registrovány i ostatní práce později vyšlé, tamtéž bude i uveřejněn celý deník M. Bourdona, s úvodem J. Bartůška).

Ale přes to jest mnoho věcí v životě Štefánikově neobjasněno, na př. jeho činnost v Srbsku i jinde. O té by nám pověděly přesně jen zápisky Štefánikovy, jejichž zničení při katastrofě 4. května 1919 želí jistě právem již pan president v předmluvě ke své knize „Světová revoluce“. Jest tedy nutno sestavovati obraz Štefánikova života i díla ze zpráv cizích (Štefánikův stručný a kusý zápisník, vypravující o jeho činnosti v Srbsku a ještě některé jiné dokumenty byly již otištěny v zmíněném historickém sborníku „Naše revoluce“). Náš deník doplňuje Štefánikovy zápisky a jiné zprávy o Štefánikově činnosti na francouzské frontě v r. 1915 i v Srbsku v druhé polovici roku 1915. Jsou to prosté záznamy vojákovy, psané den ze dne, jak na to byl kdy čas. Důležité jest, že jsou přesně datovány a nám zvlášť milé, že jest z nich viděti opravdovou lásku pisatelovu k Štefánikovi. Na p. Bourdona a na jeho důležité vzpomínky jsem byl upozorněn Pavlem Garo, Štefánikovým francouzským sluhou, jehož jsem se na přání prof. J. Bartůška, pilného sběratele zpráv o gen. Štefánikovi, v Paříži vyptával na jeho vzpomínky na Štefánika (o tom v „Legionářských Besedách“, roč. II. č. 4, str. 165). Společně s prof. Bartůškem jsme zjistili pobyt p. Bourdonův a tak získali nejen jeho vlastní vypravování (o němž jsem psal v „Národním Osvobození“, roč. V., č. 75. z 5. března 1928), ale i tento deník.

Konec ukázky