Finálna úprava elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2013

Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na

zlatyfond.sme.sk

Bájosloví pohanskích Slovákov

Ján Hollý

Objavte úžasný svet slovenských a českých ekníh s aplikáciou

Knihy v slovenčine a češtine

Copyright © 2009 Petit Press

Copyright ePub version © 2013 iAdverti

Copyright © 2009 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Michaela Dofková, Simona Reseková, Daniel Winter, Katarína Janechová, Silvia Harcsová

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácii na http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN 978-80-89278-84-8

Ukážka z elektronickej knihy

formát EPUB

Pôvodná publikácia

Ján Hollí. Dielo Jána Hollého. Sväzok V. Sláv — Bájosloví. Spolok sv. Vojtecha. Trnava 1950. 126 s.

Bibliografické poznámky

Diela Jána Hollého. Sväzok V.

SLÁV — BÁJOSLOVÍ na 100. výročie básnikovej smrti vydal Spolok sv. Vojtecha v Trnave roku 1950 v prichystaní PhDr. Jozefa Ambruša, s úvodným drevorytom a obálkou Edity Ambrušovej.

Bájosloví pohanskích Slovákov

Najstarodávňejší pohanskí Slováci napred jedného boha pod ménom Perúna, Paroma viznávaľi a cťiľi, stvorca hromu a bľesku, pána ňeba, zemi a celého sveta, póvodca všeckích prípadnosťí: nebo osud ňeveriľi. Jemu voľi a iné obeti zabíjaľi. Pozatím aľe mnoho iních bohov si vimisľeľi a počet modlí rozmnožiľi. Maľi bohov hor, skal, hájov, pol, zemi, vod, povetrá, svetla, tmi, zármutku, žalosťi, radosťi a rozkoš; a bohov domovích a ňeznámích; bohov dobrích (belbogov) a zlích (černobogov), ňekterích i Grékov bohom podobních. Vždicki predca i v najhlbšéj mrákoťe poveri zahrúžení jedného najviššého, najvatšého, všemohúcého boha, nad iními panujícého, uznávaľi, kterí vládal ňebesami, a o ňebeské veci sa staral; druhí aľe ňižší bohové, ďeťi z jeho krvi pošlé, podla svojého úradu pod jeho vládú a správú o zemské pečovali; a jedenkaždí mocú tím znameňiťejší bol: čím príbuznosťú bližší temu bohovi bohov.

K víre najpodobňejšé je, že starí Slováci bohov svojích z Indie priňésľi: nebo jako mnohé slova dávno vimretéj samskriti ve slovenskéj reči sa nachádzajú: tak též ména ňekterích bohov u pohanskích Slovákov z ménami indickích bohov sa zrovnávajú, k. p. Morena u Indov Morana smrť. Vinášáňí a topeňí Moreni neb smrťi je známá slavnosť. Živa, Šiva též u Indov Šiva, bohiňa života; Triglav u Indov Trimurti; Parom u Indov Brama, Brahma atď. Krem toho u starších pohanskích Slovákov jako u Indov ženi z mrtvím ťelom svojích mužov na hraňice sa hádzali a páľili.

Všecci Slávi teho istého boha ňejednako všaďe si predstavovaľi; aľe po mnohích od seba odďáľeních krajnách rozešírení podla rozľičnosťi nárečá rozľičňe menovaľi; ináč si ho též v postave viobrazovaľi, a na iní spósob cťiľi. Odtáď jedného boha, k. p. Svatovíta, rozličné ména a viobrazeňí pochádzá.

Najznámejší bohové, kterí sa v básňi Cirillo-Metodiaďe a inďe pripomínajú, boľi tito:

BABA, BABA JAGA, JAGABABA, JAHODOBABA, JEŽIBABA, JENŽIBABA: Bola strašľivéj podobi, visoká, chudá, s kosťeníma nohama. Mala biť bohiňa vojni; podla iních pekelná bohiňa, anebo snaď ľen čarovňica a striga. Že seďela v železném mažári, v ruce prut držala; a keď sa vozila, drahu za sebú metlú zavlékala. Aj babi a bosorki že na metľe aneb ohrabľe létajú ven komínem.

BELBOG, BELBOH: bílí aneb dobrí boh, ščasťá a všeckého dobrého póvod a davač. Pri hrách a veselosťách mu obetovali.

BES: od besu aneb besnosťi, vsťeklosťi tak volaní. Obecné méno zlého ducha; i jemu obetovali. Viobrazoval sa jako cap, Vlkolákovi podobní.

BOBO, BOBÁK, BUBÁK: božek aneb zlí duch hroznéj postavi, kterím običajňe ďeťi strašá. Jemu podobné sú u Belohorcov Kuba a Škromaška, strašidla. Od Bobo povstalo slovo bobona, povera.

Koniec ukážky