Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na

zlatyfond.sme.sk

Životopis svatích Cirilla a Metóda slovenských blahozvestov

Ján Hollý

Objavte úžasný svet slovenských a českých e-kníh s aplikáciou

Knihy v slovenčine a češtine

Copyright © 2009 Petit Press

Copyright ePub version © 2018 iAdverti

Copyright © 2009 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Alena Kopányiová, Michaela Dofková, Katarína Janechová, Simona Reseková, Nina Dvorská, Zuzana Babjaková

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácií na

http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN-978-80-559-0388-0

Pôvodná publikácia

Ján Hollí. Dielo Jána Hollého. Sväzok IV. Cirillo-Metodiada. Spolok sv. Vojtecha. Trnava 1950. 160 s.

Bibliografické poznámky

Diela Jána Hollého

sväzok IV.

CIRILLO-METODIADA na 100. výročie básnikovej smrti vydal Spolok sv. Vojtecha v Trnave roku 1950 v prichystaní PhDr. Jozefa Ambruša, s úvodným drevorytom a obálkou Edity Ambrušovej.

Životopis svatích Cirilla a Metóda slovenskích blahozvestov

Konštantín a Metód, aľe v patnástém stoľeťú Crha a Strachota rečení, v Solúňe (v Tessalonice) ze šlachteckého a vzňešeného rodu sa naroďiľi. Podla Diokleasa, kterí okolo roku 1161 písal, oťec jejích bol Leo patricius, v ruskéj Nestorovéj kronice Lev nazvaní. Konštantín pod ménom Cirilla známejší, které v Ríme vstúpiv do rehoľe vzal, mnohích rečí povedomí, pre poďivní vťip a učenosť Mudrc je volaní: ačkoľvek i bratra Metóda Nestor, a ňemenovaní de Conversione Bojoariorum et Carantanorum tímto názvem cťá. Slovenskú reč lahko sa mohľi naučiť ve svojéj vlasťi: nebo Solún za panováňá rímského bolo hlavné mesto Macedónie, ke kterého obivatelom aj sv. Pavel ap. list písal (k Solunjanom). V ďevátém stoľeťú bolo znameňité kupecké mesto, kďe i Slováci z Macedónie, ňimi osaďenéj, a ze súsedních svojich krajin obchod vedúcí medzi mnohími iními rečami aj svoju vlastnú do obecného behu uvédľi. Konštantín v dospelém veku od roďičov do Cárihradu (Konštantinopola) priveďení pre svoju veľkú nábožnosť, múdrosť a hlbokú ve svatích Písmách zbehlosť za svetského kňaza je posvaťení. Okolo roku 855 v Cárihraďe usporádal azbuku anebo abecedu podla gréckéj pridaními novími, které potrebné boli pre slovenskú reč znamkami, včil cirillicú, čurullicú, kirillicú nazvanú; a začal evanďeľie a žaltár z gréckého jazika na slovenskí obracať. Anastazius bibliotekár súvekí, a na sňeme cárihradském za Adriána prítomní spomíná, že Konštantín Mudrc, veľmi svatého života človek Fócia, ináč verní jeho práťel, karhal z blúdu, do kterého ľud uvádzal a duše zabíjal, čo sa pred 857 rokem stať moselo. Metód, jako je najvác pravďe podobno, zostal mňíchem, a spolu i z malárstvom sa zanášal.

V tích časoch Kozári (Chazari), národ tureckí, medzi ňižnú Volgú a Donem bidlící, kterím Petronas, na žádosť jejích od cisára Teofila poslaní, pevnosť Sarkel vistavil, najskór včilajší Belgorod, vipraviľi poslov do Cárihradu ku císarovi Michalovi prosíce, abi jím učeného muža oďeslal, kterí bi jích pravú kresťanskú víru náľežiťe viučil: nebo že už Židé na svojú, už Saracéni na svojú (mahomedánskú) obráťiť sa jích usilujú. Michal na jejích prosbu vislal Konštantína Mudrca. Ten prišel do Kerzoni (Cherzon, včil Korssún anebo Kurši) mesta kupeckého v Krimei anebo Taurii; kďe za ňekterí čas meškal, a kozárskú reč sa učil. Tu našel ťelo aj s kotvú sv. Klemensa pápeža, ňekdi sv. Petra ap. učedelňíka, kterí tam od rímského císara Trajána vipoveďení a potom v mori utopení bol; toto kaďe choďil, všaďe ze sebú nosil. Odtáď išel do krajni Kozárov; ľud ve víre kresťanskéj vinaučoval, od modlárstva odvracal a krsťil. Po vikonanéj práci navráťil sa do Cárihradu. Pozatím vibral sa Volgárom svatú evanďeľiu kázať aj z bratrem Metódem, kďe tento Borišovi maloval. Tu, až ňe v Cárihraďe pred tím, slovenskí obrad (liturgiu) usporádal; omšu a iné službi božé slovenskím jazikem vikonával, kterím dosaváď Rusi, Serbi, Volgári a iní staroverci zjednoťení i ňezjednoťení podla gréckeho, Dalmaťi aľe glagolíťi podla laťinského obradu vikonávajú.

Koniec ukážky