Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na

zlatyfond.sme.sk

Myšlenky moudrých lidí 2

Lev Nikolajevič Tolstoj

Copyright © 2024 Petit Press

Copyright ePub version © 2024 iAdverti

Copyright © 2024 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Tibor Várnagy, Bohumil Kosa, Martin Droppa, Henrieta Lorincová, Anna Studeničová

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácií na

http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN-978-80-559-1006-2

Pôvodná publikácia

Lev Nikolajevič Tolstoj. Myšlenky moudrých lidí II. Nakladatel B. Kočí. Praha 1910. 139 s.

Bibliografické poznámky

Hr. Lev N. Tolstoj: Myšlenky moudrých lidí Díl II. (červenec — prosinec)

Svazek IX.

Sebevzdělání

Pořádá Jos. Pelcl.

1910.

Na každý den v roce vybral Hr. Lev N. Tolstoj.

Přeložil G. Šuran.

Nakladatel B. Kočí v Praze, Františkovo nábřeží čís. 14 n.

Knihtiskárna Jos. B. Zápotočný v Rokycanech.

Předmluva vydavatelů

Za těžké nemoci Lva Nikolajeviče Tolstého v lednu roku 1903., kdy život jeho visel na vlásku, a slavný spisovatel nemohl se oddávati práci obyčejné, cítil se nicméně silným dost, aby pročítal evangelium a aby, utrhávaje po svém zvyku každý den listy kalendáře, jenž visel v jeho ložnici, pročítal otištěné tam výroky různých znamenitých mužů. Ale kalendář onoho roku byl dočten, a Lev Nikolajevič, nemaje nic jiného po ruce, usmyslil si, že sám si sestaví výpisky z různých myslitelů na každý den. Denně, leže v posteli, na kolik mu dovolovaly síly, dělal tyto výtahy, a výsledkem této práce jest kniha, kterou předkládáme čtenářům.

Byly sem pojaty vybrané myšlenky těchto spisovatelů a mudrců: Epikteta, Diogena, Marka Aurelia, Sokrata, Konfucia, Buddhy, Lao-Tse, Aristotela, Platona, sv. Augustina a novějších: Pascala, Rousseaua, Spinozy, Lutera, Vauvenarguesa, Kanta, Schillera, Benthama, Schopenhauera, Voltaira, Klingera, Thackeraye, Dostojevského, Villemaina, Ruskina a j.

(Kniha vyšla ve známém nakladatelství „Posrednika“ v Moskvě r. 1903.)

1. července

Objasňovati znamená mařiti čas. Člověk jasně vidoucí pochopí i narážku; ale člověk špatně vidoucí nepochopí, bys jej i celou řečí poučoval.

(John Ruskin.)

2. července

Dobrý člověk jest učitelem špatného, špatný člověk jest materiálem dobrého člověka. Ten, kdo si neváží svého učitele a nemá rád materiálu, nade kterým pracuje, propadá omylu, byť by byl sebe chytřejší.

(Lao-Tse.)

*

Můžete-li naučiti člověka dobru a nečiníte toho, — ztrácíte bratra.

Nemá-li člověk náklonnosti přijmouti vaše poučení, a vy mu je přece dáváte, ztrácíte slova.

Moudrý, osvícený člověk neztrácí ani bratří, ani svých slov.

(Čínská moudrost.)

3. července

Svíce těla jest oko; proto jestliže by oko tvé sprostné bylo, všecko tělo tvé světlé bude. Pakli by oko tvé bylo nešlechetné, všecko tělo tvé tmavé bude. Jestliže tedy světlo, které jest v tobě, jest tma, sama tma jaká bude?

(Matouš VI, 22 — 23.)

*

Když hasne světlo, tu temný stín z tvého vlastního srdce padá na tvou cestu. Vystříhej se toho strašného stínu; žádné světlo tvého rozumu nemůže zničiti temnotu vycházející z tvé duše potud, pokud nebudou vymíceny z ní všechny samolibé myšlenky.

(Brahmánská moudrost.)

4. července

Lidé nerozumně milují a marně věří, zůstávajíce nespravedlivými, a veliký blud nejlepších lidí záležel, co svět světem stojí, v tom, že pomáhali chudým almužnou, hlásáním trpělivosti, naděje a všemožnými jinými mírnícími a utěšujícími prostředky, a nikoli cestou, kterou nám jedině Bůh přikázal, cestou spravedlivosti.

(John Ruskin.)

*

Jediné, co má hodný člověk dělat, jest býti spravedlivým a učit tomu i druhé lidi. Obětovati své síly, svůj život, své štěstí jest vždy pouze smutnou a výjimečnou nutností, a nikoli plněním věčného zákona životního.

(John Ruskin.)

5. července

Lidé vyšší ctnosti nepokládají se za ctnostné, proto jsou ctnostní. Lidé nižší ctnosti nikdy nezapomínají své ctnosti, a proto jí nemají. Vyšší ctnost neholedbá se a nestaví na odiv. Nižší ctnost holedbá se a staví na odiv.

Vyšší dobrodušnost je účinná, ale nestará se o veřejnost. Nižší dobrodušnost ráda o sobě mluví a dbá o veřejnost.

Vyšší spravedlivost jest účinná, ale nestará se o podívanou. Nižší spravedlivost jest účinná a stará se o veřejnost.

Vyšší slušnost jest účinná a nestojí o podívanou, nižší slušnost jest účinná, ale když jí nikdo nesplácí, mocí nutí lidi, aby plnili její pravidla.

Takovým způsobem, když je ztracena vyšší ctnost, objeví se dobrodušnost, když je ztracena dobrodušnost, objevuje se spravedlivost, když pak je ta tam spravedlivost, objevuje se slušnost.

Pravidla slušnosti jsou jen podobenství pravdy a začátek všelikého nepořádku.

Ostrovtip je květ rozumu, ale počátek nevědomosti; proto drží se svatý člověk plodu a ne květu, odhazuje tento a přidržuje se onoho.

(Lao-Tse.)

6. července

Máte býti proniknuti neoblomnou odhodlaností, by vše, co vaše jest, bylo Boží; tehdy i vy budete Boží. A máte to dělati prostně a klidně, považujíce se v myšlenkách jen jako za bytost, jež byla poslána, aby vyplnila dílo Jeho, a rozvažujíce v každou volnou chvíli o tom, co vám nastává konati v době nejblíže příští.

(John Ruskin.)

7. července

Když rozmlouvám s tebou o Bohu, nemysli si, že hovořím s tebou o nějakém předmětu zhotoveném ze zlata nebo stříbra. Ten Bůh, o kterém já s tebou rozmlouvám, jest ten, jehož znamenáš ve své duši. Nosíš jej v sobě samém, a svými nečistými myšlenkami a ohavnými činy poskvrňuješ Jeho obraz ve své duši. Před zlatou modlou, kterou pokládáš za Boha, střežeš se dělati něco nepřístojného, ale přede tváří toho Boha, který je v tobě samém a který vše vidí a slyší, ani se nečervenáš, když se oddáváš svým hnusným myšlenkám a skutkům.

Kdybychom byli jen toho stále pamětlivi, že Bůh v nás jest svědkem všeho toho, co děláme a myslíme, přestali bychom hřešit, a Bůh by ustavičně přebýval v nás. Nuže, vzpomínejme Boha, mysleme a mluvme o Něm co možná nejčastěji.

(Epiktetos.)

8. července

Ach, nikoli není nedostatek pokrmu věc nejkrutější a nářek pro něj věc nejsilnější. Život je dražší pokrmu.

(John Ruskin.)

*

Těžko je býti chudým a nezakoušeti nedobrého pocitu. Naproti tomu je velmi snadno býti bohatým a nechlubiti se tím.

(Čínské mudrosloví.)

*

Některá bohatství jsou obtížna od prolitých lidských slz, jako špatně sklizená úroda jest obtížena od nevhodných dešťů.

(John Ruskin.)

*

Padne-li kámen na džbán, běda džbánu; padne-li džbán na kámen, — běda džbánu; tak aneb onak, vždy běda džbánu.

(Talmud.)

9. července

Zlý člověk škodí samému sobě dříve, než uškodí druhým.

(Sv. Augustin.)

*

Člověk může se vyhnouti neštěstí, jež na něho sesílají Nebesa, ale od těch neštěstí, která sám člověk na sebe přivodí, není spasení.

(Východní přísloví.)

10. července

Aj, jak nesnadně ti, kdož statky mají, vejdou do království Božího! Snáze jest zajisté velbloudu skrze jehelnou dirku projíti, nežli bohatému vjíti do království Božího.

(Lukáš, XVIII, 24 — 25.)

*

Myslíte-li, že byť i jedna žena stala se kdysi lepší tím, že měla brilianty? A zatím, co žen stalo se nízkými, zkaženými a nešťastnými z touhy míti brilianty. A stal-li se třebas jeden muž lepším proto, že měl truhly plné zlata? A kdo změří všecko zlo spáchané proto, aby se naplnily?

(John Ruskin.)

11. července

Ač je mudřec přísný na sebe, však od druhých ničeho nepožaduje. Bývá spokojen svým postavením a nikdy si nestěžuje na Nebesa, aniž obviňuje jiných pro svůj osud; — proto, i když los jeho je skrovný, podrobuje se sudbě. Obyčejný smrtelník, vyhledávaje pozemských statků, upadá v nebezpečenství.

Když střela netrefí do cíle, střelec viní z toho sebe sama a ne jiného. Tak si vede i mudřec.

(Konfucius.)

12. července

Věříš-li opravdu ve správnost svého názoru životního a přeješ-li dobra lidem, budeš při příležitosti vykládati jiným své domněnky tak, abys přesvědčil lidi s tebou rozmlouvající o pravdivosti svého životního názoru. A v takových případech bude tím důležitější a žádoucnější, aby tvůj společník pochopil a ocenil to, co chceš mu dokázati, čím více bloudí.

A zatím, jak často si vedeme právě naopak. Umíme krásně hovořiti s člověkem, jenž se s námi srovnává nebo téměř srovnává; když však vidíme, že společník náš nevěří v tu pravdu, ke které my se známe, nebo dokonce jí nerozumí, tu, pravda, hledíme mu objasniti tuto pravdu a přesvědčiti ho o její správnosti; ale jestli dále s námi nesouhlasí a, jak se nám zdá, houževnatě stojí na svém, anebo obrací naše slova na druhou stranu, jak lehko pozbýváme klidu a jevíme podrážděnosť! Buď se začínáme zlobit a mluvíme našemu společníku nepříjemnosti, buď přerušujeme rozmluvu, myslíce, že s takovým nedovtipným anebo svéhlavým člověkem ani nestojí za to se příti.

Jestliže chceš svému společníku dokázati v rozmluvě nějakou pravdu, pomni, že nejhlavnější při tom jest — nerozčilovati se a neříci ani jednoho nedobrého neb urážlivého slova.

(Epiktetos.)

13. července

Přemáhej zlost láskou, splácej zlo dobrem, skoupost přemáhej štědrostí, lháře slovem pravdy.

(Buddhistická moudrost.)

*

Všecko konání tvé, řeč i myšlení buďte takové, jako bys tu chvíli měl odejíti ze života, jako by čas, který ti přidán, byl neočekávaným darem.

(Marcus Aurelius.)

*

Neposkvrňujte se nesvárem, který hubí tělo, duši a jmění. Událo se mi viděti, jak bili zčernali, velmožové stali se malými, celé rodiny vymřely, knížata přišla o své jmění, znamenitá města byla rozbořena, spolky roztrženy, lidé ctnostní zhanobeni, věřící pohynuli a lidé slavní byli zavaleni hanbou a nečestností, — a vše to byl následek nesváru.

(Talmud.)

14. července

Zaslouží-li si člověk pochvaly, dbejte, abyste mu ji neodepřeli, sic by se mohlo státi, že byste jej odvrátili od správné cesty, zbavujíce ho opory a odepírajíce mu schválení, jehož nutně potřebuje, a že byste se sami připravili o nejlepší výhodu: dáti člověku za jeho práci to, co jste mu povinni.

(John Ruskin.)

*

Mnoho škody lze nadělati neopatrným chválením a odsuzováním, ale největší škoda se způsobuje odsuzováním.

(Týž.)

Konec ukázky