Stephen Fry

Odysea

Elektronická kniha

Z anglického originálu Stephen Fry: Odyssey,

ktorý vyšiel vo vydavateľstve Michael Joseph, a part
of Penguin Random House,

Londýn 2024,

preložila Jana Pernišová.

Vydalo Vydavateľstvo TATRAN, s. r. o., v roku 2026,
so sídlom Klariská 16, 815 82 Bratislava, Slovenská republika.

Vyšlo ako 5636. publikácia.

Vydanie I.

Prebal a knižnú väzbu navrhol a spracoval Peter Zentko.

Zodpovedná redaktorka Adriana Oravcová

Jazykové redaktorky Ivana Fábryová, Jana Piroščáková

Technický redaktor Peter Zentko

Sadzba AldoDesign, Bratislava

Vytlačil FINIDR, s.r.o., Český Těšín.

www.slovtatran.sk

:: knihy pre hodnotnejší život

info@slovtatran.sk

All rights reserved.

Copyright © Stephen Fry 2024

Translation © Jana Pernišová 2026

Slovak edition © Vydavateľstvo TATRAN 2026

ISBN 978-80-222-1899-3

Vytvorenie elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2026

Venované obyvateľom Grécka, starovekého aj súčasného.

Po rokoch našiel som prístav svoj

a dobojoval som časný boj.

Robert Louis Stevenson: Rekviem

ITAKA

Keď sa raz vydáš na cestu do Itaky,

želaj si, aby tá cesta bola dlhá,

plná napätia a poznávania.

Nemaj strach z Laistrygonov ani Kyklopov,

neboj sa ani rozhnevaného Poseidóna,

tých na svojej ceste vôbec nestretneš,

ak tvoja myseľ zostane statočná

a ak ti v duši i tele vzbĺknu iba ušľachtilé vzplanutia.

Nenatrafíš na Laistrygonov ani Kyklopov,

ani na rozzúreného Poseidóna,

ak si sám nimi nepridláviš dušu,

ak ich tvoja duša nepostaví proti tebe.

Želaj si, aby tvoja cesta bola dlhá.

Nech je veľa takých letných rán,

keď s nesmiernym pôžitkom

a náramnou radosťou

vplávaš do prístavov, ktoré si predtým nikdy nevidel,

a zastavíš sa na fenických trhoch

nakúpiť vzácne tovary:

perleť, koraly,

ambru a eben,

dráždivé voňavky od výmyslu sveta,

toľko opojných voňaviek, koľko len unesieš.

Navštív čo najviac egyptských miest,

aby si zmúdrel múdrosťou mudrcov.

Ani na okamih však nezabudni na Itaku,

pretože ona je tvojím cieľom.

Ale nikdy sa nenáhli,

nech radšej cesta trvá veľa rokov

a ty na ostrov dorazíš už starý

a bohatý všetkým, čo si získal cestou,

lebo neočakávaj, že Itaka

ťa zahrnie hojnosťou.

Itaka ti dala úchvatnú príležitosť.

Bez nej by si sa nikdy nevydal na cestu,

viac ti nemá čo dať.

A nebudeš sklamaný,

ak ju nájdeš chudobnú,

pretože múdry

a skúsený

pochopíš, čo znamená Itaka.¹

K. P. Kavafis

ÚVOD

Vitajte na prvých stranách Odysey, môjho štvrtého knižného prerozprávania gréckych mýtov. Ubezpečujem vás, že na to, aby ste Odyseu pochopili a vychutnali si ju, nemusíte poznať predchádzajúce tri knihy – Mýty, Hrdinov ani Tróju. Samozrejme, poteší ma, ak si ich prečítate (ak ste to ešte nespravili), no príbeh opísaný v Odysei je v každom ohľade osobitý.

Napriek tomu však nezaškodí prejsť sa ešte pred začiatkom pretekov po dráhe a oboznámiť sa so svetom, v ktorom sme sa ocitli. Najlepšie bude, ak si predstavíme tri „veky“ zodpovedajúce prvým trom knihám.

Vek bohov

Zrodenie a vzostup bohov tvorí prvú časť Mýtov. Po násilných vzburách sa na vrchu Olymp usadilo dvanásť bohov, ktorí spoločne vládli svetu a rozdelili si jednotlivé polia pôsobnosti. Ich kráľom je nebeský otec Zeus. Opis najvýznamnejších aktérov aj stručné zhrnutie ich povinností nájdete v Mennom zozname na konci knihy.

Zem spočiatku obývali len zvieratá, príšery, nymfy a rôzne menšie božstvá. Neskôr však Zeus s pomocou svojho priateľa Titana Prometea stvoril aj ľudí a čoskoro sme sa rozšírili do všetkých končín sveta.

Väčšina olympanov vrátane Dia sa mieša do našich záležitostí – skrátka, nevedia si pomôcť. Niekedy nás trestajú za povýšeneckú pýchu zvanú hybris, inokedy zase nedokážu odolať telesným vnadám tých smrteľníkov, ktorí sa im zdajú pôvabní a príťažliví.

Vek hrdinov

Mnohí potomkovia románikov medzi bohmi a smrteľníkmi dosiahli úroveň hrdinských polobohov – napríklad Perseus, Herakles, Teseus či Iason. Práve o týchto odvážnych a často aj rozporuplných osobnostiach, ktoré sa preslávili početnými výpravami a súbojmi s príšerami ohrozujúcimi a zastrašujúcimi ľudstvo, rozprávajú Hrdinovia. Vďaka ich víťazstvám nad rôznymi netvormi sa svet stal bezpečnejším a pokojnejším – v tých časoch už možno badať prvé zárodky miest, prístavov, obchodu a poľnohospodárstva.

Ľudská civilizácia postupne napreduje a vzťah smrteľníkov k bohom sa pomaly mení. Ľudia sa naďalej poslušne modlia a prinášajú bohom obety, no čoraz viac sa zaoberajú vlastnými záležitosťami. Bohovia sa im ešte vždy pletú do života, no oveľa obozretnejšie si vyberajú, komu skrížia cestu (či dokonca rodokmeň). Smrteľníci sa zaujímajú predovšetkým o seba a sledujú vlastné ciele.

Vek ľudí

Trójsku vojnu síce rozpútali bohovia a aktívne sa do nej zapájali, no najhlbšie zasiahla bežných smrteľníkov, tých, ktorí v nej bojovali, trpeli a znášali jej priebeh i následky. Niektorým z hlavných účastníkov kolovala v žilách božská krv – napríklad Achillovi, Helene, Odyseovi či Aineiovi – a viacerí bohovia so záujmom sledovali priebeh konfliktu, no v podstate bola trójska vojna záležitosťou ľudí.

Teraz sa však skončila a všetci grécki králi, princovia i velitelia sa nevedia dočkať návratu domov.

Práve tu sa začína Odysea. Je to hlboko ľudský príbeh, hoci v ňom naďalej vystupujú bohovia a príšery. Okrem Dia zohrávajú významnú úlohu bohyne Héra, Afrodita a Aténa a, pravdaže, aj posol bohov Hermes. Ich aktívna účasť úzko súvisí s udalosťou, ktorá rozpútala trójsku vojnu a predznamenala všetky jej následky. Pripomeňme si teda, o čo vlastne išlo…

Paridov súd

Jedného významného dňa našiel Hermes mladého pastiera Parida na vrchu Ida za hradbami Tróje a predviedol ho pred Héru, Afroditu a Aténu. Pripadla mu totiž úloha udeliť najkrajšej z nich zlaté jablko. Mladík si vybral Afroditu, bohyňu lásky, ktorá mu za odmenu prisľúbila Helenu, najpôvabnejšiu smrteľníčku pod slnkom. Zvyšné dve bohyne zmizli v oblaku dymu a rozhorčenia.

Afrodita dodržala slovo a pomohla Paridovi uniesť Helenu z jej sídla v Sparte a odplávať s ňou do Tróje.

Helenin manžel Menelaos, pokorený, potupený a pobúrený, spolu so svojím bratom, mykénskym vládcom Agamemnónom, zvolali bojovníkov z celej gréckej pevniny aj z priľahlých ostrovov. Zhromaždili obrovské, dosiaľ nevídané vojsko s cieľom získať späť Helenu a pomstiť túto donebavolajúcu urážku. Flotila zložená z Achájcov, Danajcov, Helénov či Argejcov – najjednoduchšie bude nazvať ich Grékmi, hoci v tom čase ešte Grécko ako také nejestvovalo – napokon vyplávala na východ a dlhých desať rokov nemilosrdne obliehala Tróju.

Afrodita, samozrejme, podporovala Trójanov a pridal sa k nej aj jej milenec Ares, boh vojny, nehovoriac o dvojčatách Artemide a Apolónovi, bohoch lukostreľby. Aténa s Hérou, ktoré Paris ohrdol, zase nadŕžali Grékom a bezradný Zeus sa snažil zachovať nestrannosť.

Desaťročnú patovú situáciu napokon prelomil najprefíkanejší a najbystrejší z gréckych bojovníkov – Odyseus z Itaky (neskôr známy pod latinským menom Ulixes), ktorý zosnoval vskutku neobyčajný plán.

Jedného rána Trójania vyzreli spoza hradieb a zistili, že všetky grécke lode i stany zmizli bez stopy. Jediné, čo zostalo na ilionskej pláni, bol obrovský drevený kôň. Od samej radosti usúdili, že Gréci priznali porážku a nechali im koňa ako dar. A tak ho vtiahli dnu do mesta. V noci však cez skryté dvierka v bruchu drevenej sochy povyskakoval oddiel Grékov a otvoril brány zvyšným vojakom, ktorí Trójanov pobili a vypálili mesto.

Vojna sa skončila. Trója bola zničená a Gréci netrpezlivo čakali na návrat domov.

Koniec ukážky