Date: 2014-02-25T23:00:00+00:00

Zlatý fond SME

Klasické diela nielen slovenskej literatúry na
zlatyfond.sme.sk

Výtvarné umění na Slovensku

Josef Polák

Objavte úžasný svet slovenských a českých ekníh s aplikáciou

Knihy v slovenčine a češtine

Copyright © 2013 Petit Press

Copyright ePub version © 2014 iAdverti

Copyright © 2013 Zlatý fond denníka SME

All rights reserved.

Ďakujeme digitalizátorom: Viera Studeničová, Bohumil Kosa, Katarína Tínesová, Patrícia Šimonovičová, Andrea Jánošíková

Tento súbor podlieha licencii \'Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivs 2.5 License\'. Viac informácii na http://zlatyfond.sme.sk/dokument/autorske-prava/

ISBN-978-80-559-0019-3

PÔVODNÁ PUBLIKÁCIA

Josef Polák. Výtvarné umění na Slovensku. Slovenská čítanka. Nákladem Emila Šolce. Praha 1925. s. 470 — 528.

Bibliografické poznámky

Josef Polák: Výtvarné umění na Slovensku

Slovenská čítanka. Druhé, zcela přepracované vydání, připravené péčí Moravsko-slezské Besedy v Praze

Uspořádal Jan Kabelík.

V Praze 1925

Nákladem Emila Šolce v Praze

Výtvarné umění na Slovensku

Prehistorie Slovenska se končí devátým stoletím. Nejdůležitější její epochou je období prvního přímého styku s říší římskou. V řetěze pevností a vojenských táborů, který na místech nejstarších přechodů vytvořil z Dunaje hranici, seznamovala XIIII. legie barbary s vysokou kulturou římskou. Římané měli i na pravém břehu Dunaje svoje přední hlídky, pevnůstky na Děvíně, u Stupavy, u Komárna, pak při ústí Hronu a Iplu a ve všech těch místech sebrala musea, zejm. bratislavské, komárenské i peštská, dosti památek.

Křesťanství se šíří po Slovensku od 9. století, a bylo historickým posláním říše české, k níž Nitransko také po době velkomoravské náleželo, získat pohanský lid křesťanství a západoevropské vzdělanosti. Vliv zemí českých byl silný a pravidelný, zejména po založení pražského biskupství (975), jehož diecésí bylo i Nitransko. S křesťanstvím přichází na Slovensko i románské umění, a koncem 10. stol. jistě už byla po Slovensku řada kostelíků, nejen v Nitře na hradě knížecím, ale i na hradech jiných kmenových knížat. V 11. i 12. stol. už se uvádí řada Kostelan, Kostelců a Kostolan.

Prvními křesťany byli totiž již z politických příčin knížata a shora od nich se pak šíří křesťanství na družinu a dále mezi lid. Ten se ovšem dlouho, po staletí, držel houževnatě starých pohanských zvyků a jako v Čechách i zde jen zvolna zapouštěla víra Kristova kořeny mezi obyvatelstvem řídce osídlených krajů. Ostatně těžké doby maďarských nájezdů, pád říše velkomoravské a nové státní svazky nepřinášely dostatek potřebného klidu, aby se vžila zaváděná kultura evropská. A na konci období hrozný tatarský vpád rozmetal všechny památky nejstarší kultury Slovenska.

Nejstarší kostelíky, jako první kostelíky všech skoro založení, i pozdějších, byly dřevěné. Nejvýznačnější postavení v náboženském životě Slovenska měla Nitra a tam asi r. 830 vznikl první křesťanský kostelík, dřevěný, a dlouho asi v zemi jediný. Teprve, když tam sv. Ladislav založil biskupství, postavena budova kamenná, z níž něco zbytků se nám zachovalo ve spodní stavbě nynějšího chrámu.

Za sv. Štěpána si založili opodál, na Zuberské hoře, benediktini klášter, domov sv. Zoërarda a Benedikta, prvních národních světců slovenských. Také sv. Ladislav uvedl do země benediktiny, a ti si založili klášter a kostel v Hronskem Sv. Beňadiku. I na skalce u Trenčína, kde sv. Zoërard poustevničil, vznikl 1220 benediktinský klášter a j. v.; ale ze všech těch staveb, jistě už i kamenných, nic nezbylo. Přicházejí i jiné řády. Někdy poč. 12. stol. založeno premonstrátům probošství a klášter Bzovík, ještě před vpádem Tatarů klášter a kostel v Jasově a předtím už probošství v Lelesu v Zemplíně. Všechna tato založení, nadaná rozlehlými statky, mají význam též pro hospodářskou kolonisaci. Jejími průkopníky jsou i cisterciáci, kteří koncem 12. věku povoláni z Francie a zejména počátkem 13. stol. mnoho budují; tehda vnikají z Polska do Spiše a Šariše. Toho původu je Štiavník a i Bardiov. Ale ani z těchto, namnoze rozlehlých staveb bohatých řádů nezachovalo se nám téměř nic.

Koncem 12. stol. silné proudy kolonisační vyvolaly horlivou stavební činnost, která se v následujícím století ještě stupňuje; a z té doby už zbyla řada památek, z nichž se přece dovídáme leccos o románské architektuře Slovenska.

Vliv pražského biskupství přinesl sem rotundy; zachovalo se nám jich několik, ovšem namnoze pozměněných častými přestavbami, na př. ve Skalici, v B. Štiavnici se spodní kostnicí a v Kremnici z hradních rotund, v Béni nad Hronem, a snad je takovým posledním zbytkem i kulatý karner v Bijacovcích u Spiš. Podhradí; umělecké ceny z nich nemá žádná. Cennější jsou památky klášterní. Mnišské stavby nesou obyčejně karakter zemí, z nichž řády přišly: cisterciáci z Francie, benediktinské hlavně s vlivy jižními.

Z nich nejpozoruhodnější je farní kostel v Deákovcích, v bratisl. župě. Na důležité křižovatce starých cest obchodních založili si tu sídlo benediktini. Počátkem 13. stol. byl asi postaven dnešní kostel kamenný. Třebaže byl v částech později přestavěn, je dobrým příkladem benediktinských staveb. Je to dvojkostel. Spodní je trojloď s třemi apsidami 4 páry sloupů. Vrchní kostel utrpěl přestavbou; byla to trojloď, lodi dělily dvě zídky, stojící na pilířích spodního kostela, a ve zdech po 6 půlkruhových otvorech. Také vrchní kostel uzavírají apsidy, střední s 3 okny. Na západním průčelí dvě věže vnikají do lodi, jejich vnitřní hrany sedí na prvním páru pilířů a přízemí jejich je pokračování bočních lodí. Střízlivá klášterní basiliková stavba bez ozdob, jen apsidy členěny a vyzdobeny obloučkovým vlysem románským.

Benediktinské bylo také opatství v Janošovcích nad Rimavou, z jehož kostela máme zbytky v dnešním kostele janošovském. Byl to prostý kostelík o jediné lodi s apsidou, portál vyzdobený 2 páry sloupků. Bývalé probošství ve Spiš. Kapitule rozšířilo svůj románský kostel, vystavěný na konci 12. stol. a po tatarském zpustošení znovu zřízený, do dnešní goticky vybudované katedrály. Byla to románská basilika, k jejímuž řádkovému zdivu užito vápence. Celá západní část všech tří lodí i s oběma čtvercovými věžemi se sdruženými okny na západním průčelí stojí podnes. Také zde spočívají věže vnitřními hranami na prvním páru pilířů. Jedinečný svým půdorysem je premonstrátský kostel v Béni nad Hronem. Vznikl v době, když už jinde kvetla gotika, není čistě románský, ale na Slovensku, kde čistě románských památek zbylo jen málo, je charakteristickou ukázkou výzdoby románské. Je to jednolodní stavba, o jejíž bohatosti svědčí už sedmistranné zakončení kůru. Po stranách lodi dvě kaple s apsidiolami o 5 stranách tvoří příční loď. Na západním průčelí čtvercové věže se združenými románskými okénky, obloučkovým vlysem zdobené, mezi nimi rozměrná síň s emporami po 3 stranách. Ačkoli byla přestavována, naposled 1722, je to jedna z nejvýznačnějších památek pro svou bohatou výzdobu portálu se dvěma páry sloupků i vnitř budovy, kde jsou hlavice všude plné stylisovaného a silně plastického listoví, mezi nímž se vyskytují i lidské a zvířecí postavy, ba i celá lovecká scéna.

Nejvíce zbytků románské architektury a výzdoby se nám zachovalo v malých vesnických kostelících většinou až ze 13. století. Byly obyčejně jednolodní s věží, v celé šíři západního průčelí, buď vestavěnou nebo představěnou, s uzávěrem buď rovným nebo půlkruhovým. Vyskytují se však i drobné basiliky se 3 apsidami nebo s hlavní lodí rovně ukončenou. V Nitransku nám zbylo několik takových kostelíků: v Klátově Nové Vsi u Žabokrek s rovným uzávěrem lodi, věží i portálkem, zdobeným párem sloupků, v Diviakách u Prievidze, v Radešovcích zbyla věž románská, ve Vítkovcích portál, v Dechticích na hřbitově kostelík z první půle 13. století, hřbitovní kaple v Dražovcích pod Zuberskou horou s galerií nad vchodem, v Krušovcích se 2 věžemi a pozdějšími freskami a j. V Trenčansku prosté kostelíky na hřbitově v Bánovcích a v Kamenné Porubě, v Haluzicích u Bošáce. Ve Zvolensku v Babiné dosud stojí loď s věží před západním průčelím, sanktuář si vystavěli 1771 nový, v Sásech se připíná na loď čtvercový chor s apsidou a věží vestavěnou, na kopci nad Španiou Dolinou má kostelík dosud románskou apsidu. Řada je jich čistě románská, ale na mnohých mísí se mezi románské už i prvky gotické. Taková je basilika v Dobronivé se 2 páry pilířů; chor je rovně zakončen, románsky zaklenut, boční lodi mají apsidy. Věž je tu vestavěná. V Hájnikách, oblíbeném loveckém sídle Matyášově, byl už kostel za gotiky přestavěn. V Hontě máme takové zbytky v Malém Kesově a v Sičínce; v Šiahách zbyl portál; v Iliji je jednolodní kostelík z vrcholu románského období, v jehož výzdobě najdeme i řadu zvířecích postav. Zejména pěkný je portál se zrůdami zvířecími na hlavicích krásně členěných sloupků; mezi sloupky jsou pásy seskupených kosočtverců, oblíbené v první půli 13. století, a typické románské knoflíky. V Gemeru za zmínku stojí ze 13. stol. kostelík v Šivěticích, Ochtiné, Rimavském Brezovu. V severozápadní části Slovenska jsou takové zbytky v Žilině (na Závodí). V Zemianské Ludrové u Ružomberka je farní kostelík s lodí už goticky přestavěnou, ale románské kněžiště je neporušené; je už z doby přechodní, právě jako jednolodní kostelík na návrší u Jezernice se zbytky věže na záp. průčelí. Vůbec lze povšechně říci, že románský sloh na sever nevnikl nikam; co zbylo, jsou vesměs památky pozdní. V Šariši jsou jen v Prešově zachovalé zbytky prvního kamenného kostelíka se spodním kostelem — kryptou pod zvýšeným sanktuářem; tvoří severní loď gotického rozšíření kostela sv. Mikuláše. Ve Spiši kromě zbytků v Kapitule a blízkých Bijacovcích není nic. V Abaujsku je nejpozoruhodnější kostel ve Svinici, přechodní; na jihu, při dolním Hernadu, je ovšem řada čistých románských stavbiček, ale už za státní hranicí, stejně jako krásný románský kostelík v Karči, těsně při hranicích Zemplína, nebo v slovenské dědině Bíru, při hranicích Novohradu.

Z klášterních uveďme jen příkladem Lapis refugii, kde si kartuziáni na památku tatarského vpádu vystavěli klášter a kostel. Jednolodní gotický kostelík budují až do r. 1305, ale na jeho zříceninách podnes najdeme plno románských reminiscencí.

Křižovnické kostelíky v Landeku a Dravcích jsou dvojlodní.

Table of Contents

Obálka

Titulná strana

Pôvodná publikácia

Výtvarné umění na Slovensku