Ukážka z elektronickej knihy

MUSHIN
Copyright © 2024 Keiichi Toyoda
Slovak edition © 2025 Silverzen, s.r.o.

All rights reserved. Slovak translation rights arranged with Kristin Olson
Literary Agency and Gudovitz & Company Literary Agency, New York, USA,
in collaboration with TranNet KK.
Mushin: The Power of Zero Mindset – © by Keiichi Toyoda, published in Japan
by CROSSMEDIA GROUP CO., Ltd.

All rights reserved.

Z anglického originálu MUSHIN vydaného vydavateľstvom CrossMedia Publishing preložil Peter Kraumbacher.
V roku 2026 vydalo vydavateľstvo Ultimo Press, Bratislava.
www.ultimopress.sk

Translation © 2026 Peter Kraumbacher
Redakčné úpravy: Mgr. Alica Činčárová
Jazykové úpravy: Mgr. Silvia Bálintová
Layout: Ultimo Grafix

Tlač: Finidr, s.r.o.

Všetky práva vyhradené.
Okrem použitia ukážok pre účely recenzie a kritiky žiadna časť tejto knihy nesmie byť reprodukovaná ani šírená v akejkoľvek forme alebo akýmikoľvek prostriedkami bez predchádzajúceho písomného súhlasu vydavateľa.

ISBN: 978-80-8289-056-6

Vytvorenie elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2026

Vysvetlenie a definícia pojmov používaných v knihe

Súčasťou textu v knihe sú nasledujúce anglické pojmy:

awareness – prekladané ako uvedomovanie
(v zmysle „byť vedomý“)

mindfulness – prekladané ako bdelá pozornosť

mindset – prekladané ako nastavenie mysle
alebo mentálne nastavenie

Uvedomovanie a bdelá pozornosť sú síce súvisiace pojmy, ale ide o odlišné koncepty. Uvedomovanie je všeobecný stav vedomia, schopnosť vnímať a uvedomovať si niečo, zatiaľ čo bdelá pozornosť je podľa viacerých zdrojov špecifická prax venovania pozornosti prítomnému okamihu, často s nehodnotiacim akceptovaním. V podstate uvedomovanie si niečoho je základom a bdelá pozornosť je spôsobom, ako toto uvedomovanie kultivovať a koncentrovať.

Nastavenie mysle je súbor presvedčení o našich schopnostiach a inteligencii, ktoré ovplyvňujú náš prístup k učeniu, výzvam a neúspechom. Rozlišujeme dve hlavné kategórie: fixné nastavenie mysle (presvedčenie, že schopnosti sú vrodené a nezmeniteľné) a nastavenie mysle na rast (presvedčenie, že schopnosti možno rozvíjať úsilím a učením). S rastovým nastavením mysle spájame pozitívny vplyv na motiváciu, vytrvalosť a dosahovanie cieľov.

Predslov
Moje stretnutie s pojmom mushin

Žijeme vo svete, v ktorom neexistujú správne odpovede. Je to nepredvídateľný svet plný neistoty.

Okolnosti, ktoré nás obklopujú, sú čoraz nestabilnejšie, no napriek tomu sa od nás vždy očakávajú výsledky, či sme v práci, v škole alebo doma.

Mnohí ľudia sú vraj v strese, ale čo s tým máme robiť?

Postupne, ako som tejto výzve neustále čelil, našiel som v zene a bušidó, ktoré súvisia s pôvodom bdelej pozornosti, návody, ako prežiť a dosiahnuť výsledky aj v dnešnej stresujúcej spoločnosti.

Kľúčovým slovom je mushin, čo je aj názov tejto knihy.

Výsledky dosiahneme len vtedy, keď sa zbavíme rušivých myšlienok a sústredíme sa na to, čo máme pred sebou. Mushin označuje nastavenie mysle, pri ktorom sa v danom okamihu ničím nezaoberáme.

Mushin je tiež nastavenie mysle, ktorým sa zaoberali aj japonskí samurajskí bojovníci už pred stáročiami.

————————————————————

Ako dávni samurajovia, čeliaci svojim nepriateľom s mečmi, upokojovali svoju myseľ počas nebezpečenstiev a stresových situácií, keď išlo o život a smrť?

Nad touto myšlienkou som sa zamýšľal počas cvičenia battojutsu, umenia tasenia japonského meča, a japonského bojového umenia aikidó.

Vediem spoločnosť zameranú na rozvoj ľudských zdrojov, ktorá sa špecializuje na tréningy mentálneho nastavenia. Mám veľa príležitostí zamýšľať sa nad tým, ako zvládať a znižovať stres a dosahovať výsledky v práci v nepriaznivých situáciách.

Ak by sme konfrontovali túto otázku, stres samurajov, ktorí sa živili bojom, musel byť oveľa väčší než ten, ktorému čelíme dnes.

Ako si zachovávali pokoj mysle a dokázali čeliť svojim nepriateľom v bojoch? Začal som premýšľať o tom, že pochopenie tejto témy by mohlo viesť k poznatkom, ktoré by sme mohli použiť aj v našich životoch v modernej dobe.

Meditácia bdelej pozornosti, ktorá sa šíri po celom svete v nádeji, že zmierni stres, má svoj pôvod v budhizme a zene. Vzhľadom na to, že východná múdrosť, odovzdávaná z generácie na generáciu po tisíce rokov, je stále živá aj v modernej spoločnosti, by mohlo byť aktuálne učiť sa aj od samurajského myslenia.

Samurajovia existovali približne sedemsto rokov, od 12. do 19. storočia, a ja som okrem pokračovania v tréningu aikida a battojutsu čítal rôzne knihy o bušidó, šerme, čajovom obrade a zene, aby som získal predstavu o tom, ako si udržiavali pokoj a čelili nepriateľom v bojoch. Takto som sa dostal k pojmu mushin.

Mushin. Toto slovo hlboko súvisí s budhizmom a zenom, a hoci hovorím, že som naň pri ich študovaní narazil, nepočul som ho prvýkrát. My Japonci často používame mushin vo význame prijať niečo alebo sa sústrediť na to, aby človek dostal zo seba to najlepšie, bez toho, aby mu do mysle vstupovali myšlienky alebo emócie.

Je to jednoducho stav sústredenia sa na to, čo máme pred sebou, a zároveň odloženie rôznych myšlienok bokom, hoci nevieme, aký bude výsledok.

Ide o nepoznanie výsledku.

To presne zodpovedá modernej spoločnosti, dobe bez správnych odpovedí a s neistou budúcnosťou. Vo svete biznisu však musíme dosahovať výsledky individuálne aj ako organizácia napriek tomu, že nepoznáme správne odpovede a nie sme si istí tým, čo nás čaká.

Keď som pri čítaní kníh o bušidó a zene premýšľal o slove mushin, začal som uvažovať o tom, aké dôležité je čeliť tomu, čo je pred nami, s mysľou v stave mushin.

Záujem o východnú filozofiu

Moje štúdium východnej filozofie sa začalo, keď som v rokoch 2017 až 2018 absolvoval Executive Master‘s Program in Leadership na IE University (ďalej len „IE“), postgraduálnej škole pre manažérov v Španielsku.

Zisťoval som si informácie o rôznych postgraduálnych programoch, aby som sa dozvedel viac o líderstve, a program IE vyzeral dobre, takže som sa rozhodol pravidelne dochádzať do Madridu a zároveň si udržať svoju prácu.

Kurz ma prekvapil, pretože program líderstva na IE, špičkovej svetovej obchodnej škole, bol založený na východnej filozofii. Hodina sa začínala meditáciou bdelej pozornosti a okrem budhizmu, zenu a jogy sa spomínalo aj bušidó, aikidó a japonský čajový obrad.

Bolo osviežujúce byť vystavený východnej filozofii v programe, do ktorého som sa zapísal, aby som študoval najmodernejšie západné vedenie. Napriek tomu som si tiež uvedomil, že hoci som človek z Východu, o Východe a Japonsku som nevedel nič.

Preto som sa chcel – ako japonský občan – počas programu dozvedieť o Japonsku viac. Zároveň som cítil, že ľudia na celom svete, najmä v západných spoločnostiach, môžu v dobe bez odpovedí hľadať záchytné body práve na Východe.

Bolo to práve v čase, keď sa kniha Ikigai stala svetovým bestsellerom.

Niektorí z vás ju možno čítali. V knihe sa španielski autori zaujímajú a skúmajú príčiny, prečo sú ľudia žijúci na japonskej Okinave takí zdraví a žijú dlho. V tomto procese narazili na ikigai (radosť zo života alebo zmysel života).

Možno ste tiež počuli, že Wangarĩ Maathai, kenská environmentalistka, ktorá získala Nobelovu cenu za mier, sa inšpirovala japonským slovom mottainai a začala svoju kampaň s rovnakým názvom.

Ikigai aj mottainai sú pre nás Japoncov známe slová. Bol to pre mňa veľký objav, keď som si uvedomil, že takéto slová, ktoré vyjadrujú našu spiritualitu, pozitívne ovplyvňujú niekoho vo svete.

Na IE som to pochopil a môj profesor mi navrhol, aby som začal cvičiť aikidó. To viedlo k čítaniu rôznych kníh, aby som sa dozvedel viac o svojej krajine, a dokonca som začal praktizovať battojutsu a čajový obrad.

A pri prehlbovaní štúdia sa mi slovo mushin neustále objavovalo.

Mushin je taký spôsob mentálneho nastavenia, pri ktorom sa človek nesústreďuje na seba ani na osobu či situáciu pred sebou. Je to tiež nezaoberanie sa svojimi cieľmi alebo účinkami svojho konania. Ide o také nastavenie, ktoré sa nesnaží zafixovať myseľ na nejaký konkrétny bod. Práve preto môžeme v tomto stave dosahovať výsledky.

Možno sa tomu čudujete.

Ako odborník na tréningy mentálneho nastavenia, ktorý videl mnoho prípadov, keď zmena nastavenia mysle zmenila výsledky v živote a práci, som bol nadšený, že som našiel vynikajúci kľúčový koncept. Pomyslel som si, že mushin je dôležitý mentálny stav pre každého, a to najmä teraz.

Mushin je kombinácia slov mu, čo znamená nula alebo nič, a shin, ktoré sa tiež vyslovuje kokoro a znamená myseľ alebo srdce. Rozhodol som sa ho teda nazvať nulové nastavenie mysle, pretože ide o stav mysle, pri ktorom sa človek sústredí na danú úlohu bez toho, aby sa zaoberal niečím iným, teda, aby sa ničím nezaoberal.

Dúfam, že sa ku mne pridáte a budete spolu so mnou prostredníctvom tejto knihy objavovať stav mushin.

Úvod
Bdelá pozornosť a nastavenie mysle

Stav mushin je teda nulové nastavenie mysle. Ale čo je to vlastne nastavenie mysle?

Viem si predstaviť, že niektorí ľudia sa venujú meditácii bdelej pozornosti. Aký je teda vzťah medzi bdelou pozornosťou a nastavením mysle?

Čo je potrebné na dosiahnutie výsledkov

Máte svoju prácu, prípadne sa venujete športu. Čo je potrebné na dosiahnutie výsledkov?

Najdôležitejšia môže byť odbornosť. Pod odbornosťou myslím zručnosti a vedomosti, ktoré potrebujete na vykonávanie svojej činnosti. Okrem toho chcete mať schopnosti myslenia a metódy na vypracovanie stratégií a taktík, ktoré sa viažu na výsledky, a schopnosť uvažovať rámcovo.

Stačí to však na dosiahnutie skvelých výsledkov?

Aj keď máte odborné vedomosti a zručnosti, nebudete ich môcť maximalizovať, ak nebude vaša myseľ v pokoji. Alebo aj napriek týmto kompetenciám pravdepodobne nedosiahnete výsledky, ak nemáte silnú túžbu po výkone.

Ak to myslíte vážne, môžete to dosiahnuť, ale ak to nemyslíte vážne, nič nedosiahnete. Zručnosti a vedomosti sú dôležité; bez nich nemôžete očakávať výsledky. Samotné však nezaručia skvelé výsledky. Na dosiahnutie želaných výsledkov je dôležitá mentalita.

Preto sa elitní športovci s fantastickými zručnosťami spoliehajú na medzinárodných súťažiach, ako sú olympijské hry či majstrovstvá sveta, na mentálnych trénerov. Na súťažiach chcú podávať čo najlepšie výkony. A chcú na ne nastupovať v čo „najnormálnejšom“ stave.

Prečo je dôležité byť mentálne pripravený? Pretože aj tí najlepší športovci bývajú pred veľkou súťažou nervózni a nepokojní. Preto je potrebné sa upokojiť a popremýšľať, ako sa postaviť konkurencii.

Nie je to však niečo, čo by sa týkalo len vrcholových športovcov. Týka sa to každého z nás v bežnom živote.

V dnešnom nepredvídateľnom svete, kde vraj neexistujú žiadne správne odpovede, nikto nevie, čo je správne urobiť. Mnohí z nás majú pocit neistoty, pretože rozmýšľajú, čo a ako majú robiť, a to vedie k stresu.

Práve tu prichádza na rad bdelá pozornosť (alebo meditácia bdelej pozornosti) a nastavenie mysle.

Podrobnosti o meditácii bdelej pozornosti si rozoberieme v nasledujúcej kapitole, ale dovoľte mi tu poukázať na to, že zohráva úlohu pri znižovaní nášho stresu a podnecuje nás premýšľať o tom, kým chceme byť. Pomáha nám tiež udržiavať pokojnú myseľ.

Vzhľadom na to si predstavte, že mentálne nastavenie sa týka toho, ako sa staviame k svojim emóciám, k sebe samým a ako sa na veci pozeráme.

Oboje sú veľmi dôležité a ja ich vnímam tak, že bdelá pozornosť slúži na získanie pokoja mysle a nastavenie mysle slúži na dosiahnutie výsledkov založených na tejto bdelej pozornosti.

Rôzne nastavenia mysle

Práve som vysvetlil, že mentálne nastavenie je spôsob, akým sa na veci pozeráme. Dá sa to parafrázovať ako určitý stav mysle, mentálny postoj alebo spôsob, ako sa k veciam postaviť.

Napríklad vodcovstvo je o líderskom mentálnom nastavení. Možno ho teda opísať ako líderské nastavenie mysle. V okamihu, keď sa niekto stane lídrom, pravdepodobne začne uvažovať, že ako líder musí robiť to a to alebo chce robiť veci určitým spôsobom, a tým nastane zmena v tom, ako sa k veciam stavia. To je zmena v jeho nastavení mysle.

To sa bude trochu líšiť od našich prirodzených vlastností a osobnostných čŕt, pretože sa môže zmeniť okamžite.

Ľudia občas hovoria, že niečo nedokážu urobiť vzhľadom na svoju osobnosť, ale často je to záležitosť nastavenia ich mysle. Pravdepodobne to má svoju príčinu, ale títo ľudia nedokážu konať pre svoj negatívny postoj k tomu, čomu čelia.

Mushin som preložil ako nulové nastavenie mysle. Moja spoločnosť ponúka školenia o globálnom nastavení mysle a pestovaní transformačného nastavenia mysle. V tejto knihe tiež spomínam rastové nastavenie mysle a fixné nastavenie mysle, o ktorých hovorí Dr. Carol S. Dweck, autorka knihy Nastavenie mysle – nová psychológia úspechu.

Jednu vec majú spoločnú: ide o to, ako sa na veci pozeráme. Môžeme však povedať, že prídavné slová, ktoré predchádzajú výraz nastavenie mysle, závisia od situácie a diskutovaných tém.

Napríklad pri globálnom nastavení mysle chcete dosahovať výsledky v globálnom prostredí. Transformačné nastavenie mysle je také nastavenie mysle, ktoré je potrebné na dosahovanie výsledkov v ére rýchlych zmien. V rámci témy sebarozvoja a osobného rastu Dr. Carol S. Dweck hovorí, že ľudia, ktorí dokážu rásť, majú flexibilné rastové nastavenie mysle, zatiaľ čo ľudia s rigidným fixným nastavením mysle to nedokážu.

Čo teda označuje „nula“ v slovnom spojení nulové nastavenie mysle? Ja ho tak nazývam preto, aby som označil stav mysle, ktorá je nastavená na nulu bez toho, aby bola niečím spútaná, na niečo viazaná či niečím definovaná.

Začnime teda našu cestu za objavovaním stavu mushin.

1. kapitola
Bdelá pozornosť
sa šíri po celom svete

1) Pozitívne líderstvo
a bdelá pozornosť

„Dobre, tak si poďme precvičiť meditáciu bdelej pozornosti.“

Takto sa v apríli 2017 začala moja prvá hodina v programe Executive Master in Positive Leadership and Strategy na španielskej univerzite IE.

Program, ktorý som si našiel v nádeji, že si prehĺbim vedomosti o líderstve na globálnej škole biznisu, ponúkal počas pätnástich mesiacov päť týždňových školení, na ktorých sa v Madride zišli výkonní lídri vo veku od tridsiatich do päťdesiatich rokov zo všetkých kútov sveta.

Prvým prekvapením bolo, že hodiny sa začínali meditáciou bdelej pozornosti (používa sa aj výraz „mindfulness“).

Bol som prekvapený, pretože som sa do programu prihlásil s úmyslom dozvedieť sa o špičkovom západnom štýle líderstva a nikdy by som nepredpokladal, že sa pri tom stretnem s východnými prvkami.

Triedu tvorilo dvadsaťdva študentov zo šestnástich krajín. Bol som jediným účastníkom z Ďalekého východu, všetci ostatní boli zo západných krajín.

Ohromilo ma, že sme začali meditáciou bdelej pozornosti, a ešte viac ma prekvapilo, čo profesor uviedol na našej prvej hodine v prvý deň. Povedal, že lídri na celom svete sú v súčasnosti vyčerpaní.

Slovo líderstvo má silnú konotáciu. Predstavoval som si, že sa budem učiť o takom líderstve, ktoré by nás razantne viedlo do novej éry. Profesorove slová ma prinútili zamyslieť sa, či je tento kurz tým, čo som očakával.

Slovo pozitívny v názve programu Executive Master in Positive Leadership and Strategy sa mi tiež zdalo trochu zvláštne.

Líderstvo je niečo, v čom chcete byť automaticky pozitívny. Zdalo sa mi teda zvláštne, že slovo líderstvo s jeho pozitívnymi prvkami bolo zámerne sprevádzané prídavným menom pozitívny.

Jediným dôvodom bolo, že dnes prevláda negatívne líderstvo, ktoré je opakom pozitívneho. Bolo by zbytočné hovoriť, že je to zákonité, keďže lídri sú unavení. Takíto vyčerpaní lídri však vytvárajú negatívnu atmosféru vo svojich organizáciách, čím sa ich zamestnanci stávajú negatívnymi, a to nevedie k želaným obchodným výsledkom. Pravdepodobne nemalý počet organizácií zažíva práve takúto negatívnu špirálu.

Dlhodobo sa venujem problematike ľudských zdrojov a najnovšími trendovými kľúčovými pojmami sú potvrdenie seba samého a psychologická bezpečnosť. Je to pravdepodobne preto, že sú odvrátenou stranou toho, že ich mnohé organizácie nemajú. Hovorí sa, že mnohí, od detí až po dospelých, majú nízke sebavedomie a organizácie s nízkou mierou psychologického bezpečia nájdete všade.

Práve preto je v súčasnosti potrebné, aby sa jednotlivci a organizácie stali pozitívnymi, obohatili ľudské zdroje o vysokú mieru potvrdenia seba samých a vytvorili tak organizácie s vysokou mierou psychologického bezpečia.

Je však ľahké povedať, aby ste boli pozitívni, ale nemôžete k tomu ľudí ani organizácie prinútiť.

Čo by teda mali lídri robiť?

Ako je to vôbec možné, keď sú v prvom rade pokakaní samotní lídri?

Program, ktorý som absolvoval, bol založený na pozitívnej psychológii a na tom, ako dosiahnuť, aby ľudia a organizácie boli pozitívne naladení a dosahovali stanovené výsledky. Najprv sme sa učili, ako pozitívnosť prináša dobré výsledky a ako urobiť jednotlivcov a organizácie pozitívnymi. Dozvedeli sme sa tiež, že pozitívni ľudia žijú dlhšie bez toho, aby ochoreli, majú lepšiu prácu a vyššie celoživotné príjmy.

Všetky tieto psychologické lekcie zamerané na pozitívnosť sa začali meditáciou bdelej pozornosti.

O meditácii bdelej pozornosti som počul, ale bol som voči nej viac-menej skeptický. Znela mi akosi príliš duchovne a nebol som naklonený tomu, aby som sa do nej vrhol a učil sa o nej. Nemyslel som si, že je to niečo, čo potrebujem.

Koniec ukážky