Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.
Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

MUDr. Marek Broul, Ph.D., FECSM, MBA

Pozdní hypogonadismus
Andropauza v kontextu sexuálních funkcí,
fertility a kardiometabolického rizika

Autor:
MUDr. Marek Broul, Ph.D., FECSM, MBA
Sexuologické oddělení, Krajská zdravotní, a. s. – Masarykova nemocnice v Ústí nad Labem, o.z.
Fakulta zdravotnických studií Univerzity Jana Evangelisty Purkyně v Ústí nad Labem

Recenzenti:
doc. MUDr. Luděk Fiala, Ph.D., MBA
Psychiatrická klinika Lékařské fakulty Univerzity Karlovy v Plzni a Fakultní nemocnice Plzeň
Sexuologický ústav, Všeobecná fakultní nemocnice v Praze, Urologická klinika 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy, Praha
Katedra sexuologie, Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví, Praha

doc. PhDr. Dr.phil. Laura Janáčková, CSc.
Sexuologický ústav, Všeobecná fakultní nemocnice v Praze, Urologická klinika 1. lékařské fakulty Univerzity Karlovy, Praha

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Obrázky dodal autor.
Cover Photo © Depositphotos, 2026
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2026

© Grada Publishing, a.s., 2026

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 10 473. publikaci
Šéfredaktorka lékařské literatury MUDr. Michaela Lízlerová
Odpovědná redaktorka Mgr. Klára Procházková
Jazyková korektura a redakce Jindřiška Bláhová
Sazba a zlom Monika Vejrostová
Počet stran 278
1. vydání, Praha 2026
Vytiskla D.R.J. TISKÁRNA RESL, s.r.o., Náchod

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-9430-3 (ePub)
ISBN 978-80-247-9421-1 (pdf)
ISBN 978-80-247-2901-5 (print)

Úvodní části

Proč tato kniha

Mužské hormonální zdraví se v posledních letech přesouvá z okraje medicínského zájmu do jeho středu. V ambulancích praktických lékařů, urologů, endokrinologů, internistů i psychiatrů se stále častěji objevují muži, kteří popisují kombinaci únavy, snížení sexuální touhy, méně kvalitních ranních erekcí, poklesu výkonnosti, přibývání viscerálního tuku, horší nálady a poruch spánku. Tato paleta potíží má vždy více příčin – od životního stylu a komorbidit přes poruchy spánku až po hormonální nerovnováhu – ale androgenní deficit je u části pacientů významným, a hlavně léčitelným článkem řetězu. Smyslem této knihy je propojit moderní vědecké poznání s praxí českého zdravotnictví tak, aby lékař dostal do ruky přehledný, bezpečný a klinicky použitelný kompas pro práci s podezřením na pozdní hypogonadismus (tedy deficit testosteronu, který se rozvíjí s přibývajícím věkem), od prvního podezření přes diagnostiku až po dlouhodobé sledování.

Základní přidanou hodnotu vidíme v kombinaci tří vrstev:

1.biologie a fyziologie osy hypotalamus–hypofýza–varle ve světle současných důkazů,

2.praktických algoritmů pro ambulantní realitu v České republice,

3.komunikace s pacientem, která respektuje jeho životní cíle, přání ohledně plodnosti a obavy (typicky strach z onkologických a kardiovaskulárních rizik).

V každé kapitole proto najdete jasné pracovní postupy, interpretaci laboratorních nálezů v kontextu příznaků, kazuistiky, mýty a fakta a přehled, jak se konkrétní doporučení opírají o mezinárodní guidelines. Mezinárodní doporučení Evropské urologické asociace (EAU), Americké urologické asociace (American Urological Association, AUA) a České endokrinologické společnosti ČLS JEP jsou dnes v hlavních principech konzistentní: diagnóza stojí na spojení typických symptomů a opakovaně nízkého ranního testosteronu (s ohledem na vazebné bílkoviny), vyšetřování má být cílené na symptomatické muže a léčba má následovat až po vyloučení a zajištění modifikovatelných příčin, jako je obezita, porucha dýchání ve spánku nebo lékově navozené potíže.

Kniha vzniká i proto, že v praxi narážíme na dvě krajnosti. První je „reflexní“ nasazení substituční léčby testosteronem na základě jediného odběru bez opakovaného ranního měření a bez zmapování klinických souvislostí. Druhou je naopak chronické odkládání diagnostiky a léčby s odkazem na „nejasnost“ potíží, kdy pacient roky koluje mezi obory bez plánu. Obě situace škodí. V první může lékař přehlédnout stavy, které testosteronový deficit napodobují nebo zhoršují (například obstrukční spánkovou apnoi, depresi, poruchu funkce štítné žlázy, nežádoucí účinky léčiv nebo následky užívání anabolických steroidů), ve druhé pacient marně čeká na úlevu, ztrácí důvěru a prohlubuje se jeho kardiometabolické riziko i vztahové potíže. Tato kniha chce nabídnout střední cestu: strukturované, důkazně podložené, ale zároveň realistické postupy, které lze použít hned zítra v ambulanci.

Zásadní změnou posledních let je zpřesnění bezpečnostních dat. Mnoho lékařů stále váhá se zavedením léčby testosteronem kvůli obavám z kardiovaskulárních komplikací. Dnes máme k dispozici velkou randomizovanou studii u mužů s vysokým kardiovaskulárním rizikem, která prokázala, že substituční léčba nebyla horší než placebo, pokud jde o výskyt závažných kardiovaskulárních příhod; současně upozornila na potřebu bedlivě sledovat určité nežádoucí účinky a individualizovat rozhodování. Jinými slovy: bezpečnost není otázkou mýtu nebo víry, ale správné indikace, dávkování, monitorace a sdíleného rozhodování s pacientem.

Stejně tak se profilují hranice a cíle léčby. Substituční terapie testosteronem není prostředkem k „omlazení“, není metodou léčby neplodnosti a není ani záměnou za intervenci životního stylu. Je to cílená léčba pro muže s potvrzeným klinickobiochemickým deficitem, která má zlepšit kvalitu života, sexuální funkce, tělesné složení a některé metabolické parametry – a to vše při respektování bezpečnostních limitů a preferencí jednotlivce. Mezinárodní doporučení kladou důraz na opakované ranní odběry, měření vazebných bílkovin a uvážlivé využití výpočtu volného testosteronu tam, kde je to klinicky smysluplné; z praktického hlediska se opíráme o jasně popsané algoritmy dalšího postupu a o dlouhodobý plán sledování. Tyto principy přebíráme a překlápíme do českého kontextu, včetně poznámek k dostupnosti vyšetření, komunikace s laboratořemi a k reáliím úhrad.

Důležitou linií je práce s mýty a obavami. V populárním prostoru se stále vracejí dvě tvrzení: „andropauza neexistuje, jde jen o stárnutí“ a „testosteron vyvolává rakovinu prostaty“. Tato kniha ukazuje, že u části mužů se skutečně rozvíjí syndrom s měřitelným hormonálním deficitem a s dopadem na zdraví a že vztah mezi testosteronem a prostatou je složitější než jednoduchá kauzalita – současné doporučené postupy vnímají substituční léčbu po řádném vyšetření a se správným monitoringem jako přijatelnou i u pečlivě vybraných pacientů po onkologické léčbě, vždy s ohledem na konkrétní situaci. Cílem není povrchní uklidňování, ale vyvažování přínosů a rizik na základě dat a sdíleného rozhodování.

Specifickou kapitolu tvoří muži plánující rodičovství. Exogenní testosteron snižuje intratestikulární koncentrace androgenu a tlumí spermatogenezi, proto není léčbou neplodnosti. V této skupině preferujeme strategie, které zachovávají nebo stimulují činnost varlat – například choriový gonadotropin či selektivní modulátory estrogenových receptorů – a léčbu testosteronem necháváme až jako krajní řešení mimo fertilitní období. Tato kniha vysvětlí, proč a jak tyto postupy volit, jak nastavit očekávání a jak sladit léčbu hormonální dysbalance s plány na dítě. Příslušné části textu jsou provázány s kapitolami o andrologii a reprodukční medicíně v doporučeních EAU.

Neméně důležitý je rozměr psychosociální. Muž s dlouhodobou únavou, sexuální dysfunkcí a poruchami spánku často přichází až po měsících či letech váhání. Kvalitní anamnéza, pochopení kontextu, citlivé vedení rozhovoru o sexualitě a partnerských otázkách a jasný plán dalších kroků jsou stejně důležité jako laboratorní odběry. Proto v knize věnujeme prostor i komunikaci o očekáváních, práci s motivací k redukci hmotnosti, léčbě poruch dýchání ve spánku, psychoterapeutické podpoře a prevenci stigmatizace. Jen propojení biologických a psychosociálních aspektů přináší trvalý efekt.

České prostředí má navíc své specifické potřeby: dostupnost vyšetření a jednotlivých lékových forem, systém úhrad, sdílení péče mezi praktickým lékařem a specialistou, propojování urologie, endokrinologie, andrologie a spánkové medicíny. Tuto „lokální mapu“ v knize rozkreslujeme, aby čtenář nemusel překlápět zahraniční doporučení na vlastní pěst. Současně poskytujeme pacientské materiály, které lze předat v ordinaci a které pomáhají s edukací a adherencí.

Tato kniha nechce být další encyklopedií faktů bez vodítka, jak postupovat zítra ráno. Naopak, každý koncept je završen praktickým algoritmem, každý algoritmus provází kazuistika a každý krok je zasazen do rámce bezpečnosti a monitorace. Rozhodování lékaře se tak stává méně nejistým, péče více předvídatelnou a výsledky lépe měřitelnými. Cílem je, aby se čtenář po dočtení jednotlivých kapitol cítil jistěji – nejen v interpretaci laboratorních hodnot, ale i v rozhovoru s pacientem, v nastavení léčebných cílů a v komunikaci rizik a přínosů.

Kniha reflektuje reálné možnosti léčby v České republice: injekční formy (Sustanon 250, Nebido 1000 mg/4 ml) a transdermální gely (Androgel, Testavan). U každé formy uvádíme praktické dávkování, režim monitorování, výhody/nevýhody i orientační úhradu. Záměrně upozorňujeme na formy v zahraniční literatuře popsané, ale u nás nedostupné (např. implantáty, náplasti), aby český čtenář neporovnával „jablka s hruškami“.

Doporučená literatura k této kapitole

Bhasin S, Brito JP, Cunningham GR, et al. Testosterone therapy in men with hypogonadism: an Endocrine Society Clinical Practice Guideline. J Clin Endocrinol Metab. 2018;103:1715–1744.

Dean JD, McMahon CG, Guay AT, et al. The International Society for Sexual Medicine’s Process of Care for the assessment and management of testosterone deficiency in adult men. J Sex Med. 2015;12:1660–1686.

European Association of Urology. EAU Guidelines on Sexual and Reproductive Health. Chapter: Male hypogonadism. Arnhem (NL): EAU Guidelines Office; 2025 [citováno 2025 Oct 4]. Online. Dostupné z: https://uroweb.org/guidelines/sexual-and-reproductive-health/chapter/male-hypogonadism. [citováno 2026-01-19].

European Association of Urology. EAU Guidelines on Sexual and Reproductive Health. Arnhem (NL): EAU Guidelines Office; 2025. Online. Dostupné z: https://uroweb.org/guidelines/sexual-and-reproductive-health. [citováno 2025-10-4].

Lincoff AM, Bhasin S, Flevaris P, et al.; TRAVERSE Study Investigators. Cardiovascular safety of testosterone-replacement therapy. N Engl J Med. 2023;389:107–117.

Mulhall JP, Trost LW, Brannigan RE, et al. Evaluation and management of testosterone deficiency: AUA Guideline. J Urol. 2018;200:423–432.

Salonia A, Capogrosso P, Boeri L, et al. European Association of Urology Guidelines on Male Sexual and Reproductive Health: 2025 Update on male hypogonadism, erectile dysfunction, premature ejaculation, and Peyronie’s disease. Eur Urol. 2025;88:76–102.

Poznámka k četbě: Začněte krátkým „pocket“ přehledem EAU pro rychlou orientaci a poté si projděte plné znění EAU/AUA. K bezpečnosti léčby doporučujeme detailně nastudovat výsledky a dodatkové analýzy studie TRAVERSE, pro klinické nuance pak jednotlivé kapitoly této knihy, kde jsou doporučení převedena do algoritmů české ambulantní praxe.

Jak knihu používat

Tato kniha je pracovním nástrojem do každodenní ambulantní i nemocniční praxe. Není to encyklopedie pojmů, ale mapa s praktickými rozcestníky: z každé kapitoly vede jasná cesta od prvního podezření, přes vyšetření až k bezpečné léčbě a dlouhodobému sledování. Text je psán tak, aby mu porozuměl lékař bez úzké specializace v andrologii, ale aby současně poskytl dostatek detailů pro urologa, endokrinologa či sexuologa. Každá kapitola kombinuje vysvětlující pasáže, algoritmy „krok za krokem“, stručné rámce doporučených postupů, reálné kazuistiky a přehledné boxy Mýty versus fakta a Co říkají doporučené postupy.

Jak kapitoly číst a používat v praxi: Začněte vždy krátkým shrnutím a boxem s klíčovými body. Pokud stojíte u pacienta a potřebujete rychle rozhodnout, otevřete algoritmus a tabulku odběrů a kontrol. Máte-li čas na hlubší porozumění, projděte „proč“ jednotlivých kroků ve vysvětlující části, kde najdete i tipy pro komunikaci s pacientem a pro sdílené rozhodování. Části, kde se názory liší nebo je důkazová základna slabší, jsou v textu jasně označeny a je odkázáno na primární zdroje (evropské a americké doporučené postupy a klíčové přehledové články). Pro rychlou orientaci jsou na konci kapitol uvedeny doporučené zdroje ke studiu a pacientské materiály, které lze předat v ordinaci.

Struktura prvků napříč knihou

•Box Mýty versus fakta slouží k rychlé korekci rozšířených omylů (například „testosteron způsobuje karcinom prostaty“ nebo „stačí jediné měření ranní koncentrace“). Každý bod je opřen o citovaný zdroj a je formulován pro použití v rozhovoru s pacientem.

•Box Co říkají doporučené postupy shrnuje relevantní závěry Evropské urologické asociace, Americké urologické asociace, České endokrinologické společnosti a Mezinárodní společnosti pro sexuální medicínu. Jestliže chcete vidět plné znění nebo „kapesní“ verzi, najdete u každé kapitoly přímý odkaz na příslušný dokument. Tato zkrácená navigace kopíruje strukturu oficiálních doporučení a usnadní vám jejich dohledání a ověření.

•Algoritmus je vždy navázán na konkrétní situaci (například „muž s únavou a poruchou sexuální touhy“, „muž s plánem rodičovství“, „pacient po onkologické léčbě“). V algoritmu je jasně vyznačeno, kdy je vhodné vyšetření opakovat, kdy přizvat jiný obor a které kroky jsou povinné kvůli bezpečnosti.

•Kazuistika ukazuje, jak algoritmus funguje v realitě, včetně typických slepých uliček (například předčasné zavedení substituční léčby testosteronem u muže s neléčenou poruchou dýchání ve spánku).

•Bezpečnostní rámec na konci léčebných kapitol vždy uvádí, co a kdy kontrolovat (hematologii, prostatické parametry, metabolické ukazatele, krevní tlak), jak upravit dávku a kdy léčbu pozastavit. Zde se výslovně opíráme o strukturu a slovník hlavních doporučených postupů.

Jak pracovat s doporučenými postupy v knize: Text je zarovnán s hlavními zdroji a záměrně používá jejich členění, aby byla orientace intuitivní. U každého kontroverzního tématu (například kardiovaskulární bezpečnost substituční léčby testosteronem) vždy uvádíme, co říkají aktuální data nejvyšší kvality, a zároveň upozorňujeme na limity a na body, kde byste měli volit individualizovaný přístup a sdílené rozhodování s pacientem. Tam, kde doporučení obsahují i kapesní verze nebo grafické přehledy, odkazujeme na ně přímo, abyste je mohli mít po ruce v ordinaci nebo na vizitě.

Pro různé profese a situace

•Praktický lékař ocení především kapitoly o rozpoznání podezřelých příznaků, o správných odběrových podmínkách a o tom, kdy odeslat k specialistovi.

•Urolog a endokrinolog najdou detailní návody pro diferenciaci primárního a sekundárního hypogonadismu, pro volbu lékové formy a pro nastavení kontrol.

•Sexuolog, psycholog a psychiatr využijí části o kvalitě života, sexualitě, úzkostně-depresivních symptomech a komunikaci s pacientem a párem.

•Androlog a lékař reprodukční medicíny získají jasný rámec pro situace, kdy je nutné se substituční léčbě testosteronem vyhnout a zvolit postupy zachovávající nebo stimulující spermatogenezi; v textu průběžně odkazujeme na relevantní tabulky a doporučené postupy.

Jak číst čísla a laboratoř: Když kniha pracuje s hraničními hodnotami nebo s výpočtem volného testosteronu, vždy je uveden kontext: čas odběru, opakování měření, vliv vazebných bílkovin a rozdíly mezi metodami. Upozorňujeme na to, že interpretace není mechanická, ale klinickobiochemická: čísla mají smysl pouze ve spojení s příznaky a s dobře odebranou anamnézou. Přímé odkazy ukazují, jak tento princip formulují hlavní doporučené postupy a jaké jsou jejich metodické důvody.

Jak používat kazuistiky a materiály pro pacienta: Kazuistiky doporučujeme číst jako „simulaci praxe“. Nehledejte v nich exaktní kopii vašich pacientů, ale sledujte rozhodovací body a bezpečnostní kontrolky. Pacientské materiály na konci knihy jsou záměrně stručné a srozumitelné; poslouží při edukaci o tom, co lze od léčby čekat, jaké jsou její limity a jak probíhá monitorování.

Co kniha nedělá: Nenahrazuje individuální klinický úsudek, lokální předpisy ani mezioborovou spolupráci. Přestože se drží nejnovějších doporučených postupů a vysoce kvalitních studií, finální rozhodnutí musí vždy zohlednit věk, komorbidity, přání ohledně rodičovství, pracovní a sociální kontext i hodnoty konkrétního pacienta. U témat s rychlým vývojem (například bezpečnostní data substituční léčby u vysoce rizikových kardiologických pacientů) kniha vždy cituje primární zdroje a nabízí vodítka k interpretaci.

Doporučený pracovní postup s knihou

1.Začněte algoritmem pro situaci, kterou právě řešíte.

2.Zkontrolujte bezpečnostní rámec a plán odběrů a kontrol.

3.Pokud je něco nejasné, otevřete box Co říkají doporučené postupy a podívejte se na přesnou formulaci.

4.Doplňte si kontext ve vysvětlující části kapitoly a s pacientem projděte edukační leták.

5.Zapište společně dohodnutý plán a termíny kontrol, vraťte se k nim při příští návštěvě.

Takto pojatá navigace má jediný cíl: zkrátit cestu od nejistoty k informovanému, bezpečnému a měřitelnému rozhodnutí, které má pro pacienta smysl zde a nyní.

Doporučená literatura k této kapitole

American Urological Association. Testosterone deficiency: AUA Guideline. Online. Linthicum (MD): AUA; 2018. Dostupné z: https://www.auanet.org/guidelines-and-quality/guidelines/testosterone-deficiency-guideline. [citováno 2026-10-4].

Bhasin S, Brito JP, Cunningham GR, et al. Testosterone therapy in men with hypogonadism: an Endocrine Society clinical practice guideline. J Clin Endocrinol Metab. 2018;103:1715–1744.

Dean JD, McMahon CG, Guay AT, et al. The International Society for Sexual Medicine’s Process of Care for the assessment and management of testosterone deficiency in adult men. J Sex Med. 2015;12:1660–1686.

European Association of Urology. EAU Guidelines on Sexual and Reproductive Health. Arnhem (NL): EAU Guidelines Office; 2025. Online. Dostupné z: https://uroweb.org/guidelines/sexual-and-reproductive-health. [citováno 2025-10-4].

Lincoff AM, Bhasin S, Flevaris P, et al.; TRAVERSE Study Investigators. Cardiovascular safety of testosterone-replacement therapy. N Engl J Med. 2023;389:107–117.

Poznámka pro čtenáře: Pokud pracujete „na telefonu“ nebo mimo počítač, začínejte vždy kapesními přehledy Evropské urologické asociace a až poté si otevřete plné znění. V knize u každého kroku uvádíme, z kterého doporučení vychází a jak jej použít v české praxi.

Terminologie a definice – andropauza vs. pozdní hypogonadismus, přehled pojmů

Proč na jazyku záleží. Slova, která používáme, formují klinické myšlení i očekávání pacienta. V oblasti mužského stárnutí se nejčastěji střetávají dva pojmy: „andropauza“ a „pozdní hypogonadismus“. První je lákavý pro veřejný diskurz, druhý je přesnější pro medicínu. Tato kapitola sjednocuje terminologii tak, aby odpovídala současným doporučením a aby byla použitelná napříč obory.

Andropauza: proč je to zkratka, nikoli diagnóza

Označení „andropauza“ se vžilo pro soubor tělesných a psychických změn spojených s mužským stárnutím. Metafora „pauzy“ ale svádí k mylné analogii s menopauzou: u žen dochází k relativně náhlému zániku ovariální funkce, zatímco u mužů jde zpravidla o pozvolný, mnohofaktoriální pokles androgenů s velkou individuální variabilitou. Klinické společnosti proto termín „andropauza“ nedoporučují k diagnostice, upřednostňují pozdní hypogonadismus (late-onset hypogonadism, LOH) jako syndrom s jasně definovanými příznaky a opakovaně nízkými koncentracemi testosteronu, měřenými za standardních podmínek.

Pozdní hypogonadismus: klinickobiochemický syndrom

Pozdní hypogonadismus je stav, kdy se typické symptomy (například snížení sexuální touhy, menší kvalita spontánních ranních erekcí, únava, úbytek svalové hmoty, změny nálady) setkávají s opakovaně nízkým ranním testosteronem. Hodnocení se opírá o soubor vyšetření, ne o jediné číslo: celkový testosteron, vazebný globulin pro pohlavní hormony (ten ovlivňuje dostupnost testosteronu), někdy výpočet volného testosteronu, a dále luteinizační a folikulostimulační hormon k odlišení původu poruchy. Diagnostika je cílená na symptomatické muže a vyžaduje standardizované podmínky odběru. Tento rámec je shodný napříč Evropskou urologickou asociací, Americkou urologickou asociací i Českou endokrinologickou společností.

Organický a funkční hypogonadismus

•Organický (strukturální) hypogonadismus: trvalé poškození varlat (primární) nebo řídících center v hypotalamu a hypofýze (sekundární). Příklady zahrnují kryptorchismus, orchitidu, poškození po chemoterapii či radioterapii, nádory hypofýzy nebo Kallmannův syndrom.

•Funkční (reverzibilní) hypogonadismus: potlačení osy hypotalamus–hypofýza–varle bez nezvratného strukturálního poškození. Typicky souvisí s obezitou, zánětlivým stresem, poruchami dýchání ve spánku, chronickými onemocněními a některými léčivy. Zlepšení spánku, redukce hmotnosti a léčba základního onemocnění mohou androgenový profil výrazně upravit.

Jak mluvit o koncentracích testosteronu

•Celkový testosteron je základní vstupní parametr. Doporučuje se odběr ráno a u hraničních výsledků opakování. Přesnost měření závisí na metodě; nejpřesnější je hromadně spektrometrická metoda (kapalinová chromatografie s tandemovou hmotnostní spektrometrií), imunochemické metody mohou být u nízkých koncentrací méně spolehlivé.

•Vazebný globulin pro pohlavní hormony (SHBG) významně ovlivňuje, jaké množství testosteronu je biologicky dostupné. Při jeho vyšších či nižších hodnotách může být vhodné vypočítat volný testosteron validovaným algoritmem místo spoléhat na tzv. přímé imunochemické testy volného testosteronu, které se nedoporučují. Interpretace se vždy váže k příznakům pacienta.

Proč nepřehánět s hranicemi a čísly

Mezinárodní doporučení záměrně kladou důraz na klinickobiochemickou shodu. Stanovení jediné „ostré hranice“ nepostihuje individuální rozdíly, vlivy vazebných bílkovin, denní rytmus a biologickou variabilitu. Proto je v textu této knihy každé číslo doprovázeno kontextem odběru, metody a symptomů a je zasazeno do algoritmu dalšího postupu (opakovací odběr, doplnění vazebného globulinu, zhodnocení gonadotropinů, léčba ovlivnitelných příčin). Tento přístup kopíruje slovník hlavních doporučených postupů.

Přehled základních pojmů a zkratek používaných v knize

Zkratky používáme střídmě a vždy je při prvním výskytu rozepisujeme.

•Pozdní hypogonadismus – klinickobiochemický syndrom stárnoucího muže, kdy se typické obtíže setkávají s opakovaně nízkým ranním testosteronem.

•Celkový testosteron – koncentrace testosteronu v séru bez ohledu na vazbu na bílkoviny. Měří se ráno, ideálně opakovaně; nejpřesnější je hmotnostní spektrometrie.

•Volný testosteron – nepřítomný na bílkovinách, biologicky aktivní frakce; v praxi se počítá z celkového testosteronu a vazebného globulinu (případně albuminu), protože přímé testy volného testosteronu jsou nespolehlivé.

•Vazebný globulin pro pohlavní hormony – bílkovina určující podíl vázaného hormonu; zvyšuje se například u stárnutí nebo hypertyreózy, klesá u obezity.

•Luteinizační hormon a folikulostimulační hormon – hormony z předního laloku hypofýzy, které řídí tvorbu testosteronu ve varleti a spermatogenezi; pomáhají odlišit primární (porucha varlete) a sekundární (porucha řízení) hypogonadismus.

•Testosteronová substituční léčba – podávání testosteronu (gely, injekční formy, implantáty) mužům s potvrzeným deficitem a příznaky, se zřetelným plánem monitorování bezpečnosti (zde bez detailů, podrobně v kapitolách týkajících se léčby).

Jak tyto definice používat v praxi (krátký most k dalším kapitolám)

V každé diagnostické kapitole se vracíme k těmto pojmům a ukazujeme je na algoritmech: co dělat, když je celkový testosteron hraniční; kdy a jak doplnit vazebný globulin; kdy počítat volný testosteron; jak číst gonadotropiny; kdy je vhodné řešit nejprve obezitu, poruchu dýchání ve spánku nebo úpravu farmakoterapie. Tím udržujeme rovnováhu mezi přesností terminologie a užitnou hodnotou pro konkrétního pacienta.

Doporučená literatura k této kapitole

American Urological Association. Testosterone deficiency: AUA Guideline. Linthicum (MD): AUA; 2018. Online. Dostupné z: https://www.auanet.org/guidelines-and-quality/guidelines/testosterone-deficiency-guideline. auanet.org. [citováno 2025-10-4].

Bhasin S, Brito JP, Cunningham GR, et al. Testosterone therapy in men with hypogonadism: an Endocrine Society clinical practice guideline. J Clin Endocrinol Metab. 2018;103:1715–1744.

European Association of Urology. EAU Guidelines on Sexual and Reproductive Health. Chapter: Male hypogonadism. Arnhem (NL): EAU Guidelines Office; 2025. Online. Dostupné z: https://uroweb.org/guidelines/sexual-and-reproductive-health/chapter/male-hypogonadism. uroweb.org. [citováno 2025-10-4].

Kanakis GA, Pofi R, Goulis DG, et al. EMAS position statement: Testosterone replacement therapy in older men. Maturitas. 2023;178:107854.

Salonia A, Capogrosso P, Boeri L, et al. European Association of Urology Guidelines on Male Sexual and Reproductive Health: 2025 update on male hypogonadism, erectile dysfunction, premature ejaculation, and Peyronie’s disease. Eur Urol. 2025;88:76–102.

Poznámka pro čtenáře: V dalším textu budeme zkratky rozepisovat při prvním výskytu a následně je používat střídmě. Tam, kde by zkratka mohla zastřít porozumění (například u komunikace s pacientem), ji budeme vědomě nahrazovat plným názvem.

1Biologie afyziologie testosteronu

1.1Syntéza aregulace: osa hypotalamus–hypofýza–varle; Leydigovy buňky, luteinizační afolikulostimulační hormon

1.1.1Proč začínáme právě osou řízení

Porozumět androgenům znamená rozumět řídicí smyčce hypotalamus–hypofýza–varle. Tato smyčka nepracuje „staticky“, ale vpulzech asjemnou zpětnou vazbou. Každá porucha – od poruch spánku přes obezitu až po poškození varlat – se promítne do jiného vzorce selhávání avyžaduje odlišný diagnostický aterapeutický postup. Proto vtéto kapitole nejprve systematicky popíšeme, kde se testosteron tvoří, jak je jeho tvorba spouštěna ačím je tlumena (obr. 1).

Obr. 1 Osa hypotalamus–hypofýza–varle (řídicí smyčka)

GnRH – gonadoliberin (gonadotropin-releasing hormone), FSH – folikulostimulační hormon, LH – luteinizační hormon

1.1.2Hypotalamus: generátor pulzů gonadoliberinu řízený KNDy neurony

Voblasti obloukového jádra hypotalamu (nucleus arcuatus) se nachází funkčně propojená populace neuronů, které koordinovaně iniciují pulzy gonadoliberinu. Tyto tzv. KNDy neurony (neurony souběžně exprimující kisspeptin, neurokinin B adynorfin) vytvářejí oscilátor určující frekvenci aamplitudu uvolňování gonadoliberinu atím ináslednou pulzatilní sekreci luteinizačního afolikulostimulačního hormonu vadenohypofýze. Kisspeptin představuje hlavní stimulační signál na neurony produkující gonadoliberin prostřednictvím receptoru KISS1R; neurokinin B prostřednictvím receptoru TACR3 synchronizuje aktivitu vrámci KNDy sítě; dynorfin působí inhibičně přes κ-opioidní receptory azajišťuje negativní autoregulaci pulzu. Aktivita tohoto generátoru je citlivá na zpětnovazebné působení pohlavních steroidů (umužů převážně negativní zpětná vazba testosteronu aestradiolu), na energetický anutriční stav organismu ana stresové vstupy zdalších hypotalamických alimbických okruhů. Výsledkem je jemná modulace frekvence apravidelnosti pulzů gonadoliberinu, která přímo určuje dynamiku sekrece gonadotropinů, atím ifunkci varlat.

Poznámka autora: Vpraxi se poruchy spánku aenergetické dysbalance promítají do změn pulzního řízení. Někdy stačí stabilizovat spánek ahmotnost – aosa se rozběhne bez potřeby substituce.

1.1.3Hypofýza: převod pulzů gonadoliberinu do dvou koordinačních výstupů osy

Pulzatilní uvolňování gonadoliberinu zhypotalamu je na úrovni předního laloku hypofýzy překládáno specializovanými gonadotropními buňkami, které exprimují receptor pro gonadoliberin typu I, spřažený sG-proteinem Gq/11. Krátké, dobře oddělené pulzy udržují citlivost receptoru aprostřednictvím fosfolipázy C, zvýšení intracelulárního vápníku aaktivace proteinkinázy C spouštějí syntézu aexocytózu dvou klíčových glykoproteinových hormonů – luteinizačního hormonu afolikulostimulačního hormonu. Oba hormony sdílejí společnou alfa podjednotku, avšak jejich biologická specificita je dána odlišnými beta podjednotkami, jejichž transkripce je citlivá na frekvenci aamplitudu přicházejících pulzů gonadoliberinu. Vyšší pulzační frekvence obecně preferuje expresi beta podjednotky luteinizačního hormonu, zatímco nižší frekvence podporuje expresi beta podjednotky folikulostimulačního hormonu; tento frekvenční kód je dále modulován lokálními faktory vhypofýze, zejména aktiviny (stimulují folikulostimulační hormon) ajejich vazebným proteinem follistatinem (omezuje účinek aktivinů). Klinicky zásadní je iskutečnost, že kontinuální, nepulzní expozice gonadoliberinu vede kdesenzitizaci receptoru akpotlačení sekrece obou gonadotropinů, čehož se terapeuticky využívá při podávání agonistů gonadoliberinu.

Luteinizační hormon následně působí na Leydigovy buňky ve varleti prostřednictvím receptoru pro luteinizační hormon/chorionický gonadotropin, aktivuje cyklický adenosinmonofosfát aproteinkinázuAatím stimuluje steroidogenezi od transportu cholesterolu do mitochondrie přes štěpení postranního řetězce až ksyntéze testosteronu. Folikulostimulační hormon cílí na Sertoliho buňky vsemenotvorných kanálcích, kde přes receptor folikulostimulačního hormonu přispívá kproliferaci ametabolické podpoře zárodečných buněk, expresi faktorů nezbytných pro spermatogenezi aregulaci mikroniše kanálků. Vzájemná koordinace obou signálů je nezbytná: adekvátní hladina testosteronu vtestikulární tkáni je nutná pro průběh meiózy adiferenciaci spermatid, zatímco trofický efekt folikulostimulačního hormonu na Sertoliho buňky určuje kapacitu aefektivitu spermatogeneze.

Regulace je uzavírána dvoukolejnou zpětnou vazbou. Testosteron ajeho aromatizační produkt estradiol působí převážně negativně jak na hypotalamický generátor pulzů gonadoliberinu, tak přímo na hypofyzární gonadotropní buňky, čímž tlumí zejména sekreci luteinizačního hormonu astabilizují frekvenční vzorec. Paralelně Sertoliho buňky produkují dimerický glykoprotein inhibin B, který selektivně utlumuje sekreci folikulostimulačního hormonu na úrovni předního laloku hypofýzy potlačením účinku aktivinů; inhibin B tak zprostředkovává informaci ostavu avýkonnosti spermatogeneze směrem nahoru po ose. Udospělých mužů se proto typicky nachází výrazná inverzní korelace mezi koncentrací inhibinu B vséru ahladinou folikulostimulačního hormonu, která je klinicky využitelná při posuzování funkce Sertoliho buněk aspermatogeneze. Nad rámec toho vstupují do regulace irozdíly vglykosylaci abiologickém poločasu obou gonadotropinů, vlivy dalších trofických azánětlivých signálů avneposlední řadě icirkadiánní aultradiánní rytmicita, které společně určují výsledný profil sekrece abiologickou účinnost hypofyzárních výstupů.

1.1.4Varle: kde vzniká testosteron

Leydigovy buňky – továrna na steroidy

Leydigovy buňky tvoří testosteron zcholesterolu vněkolika enzymatických krocích. Prvním alimitujícím krokem je přenos cholesterolu přes vnitřní mitochondriální membránu pomocí steroidogenního akutního regulačního proteinu (StAR) ajeho přeměna na pregnenolon enzymem CYP11A1 (P450scc). Následují kroky přes 3β-hydroxysteroiddehydrogenázu (3β-HSD), CYP17A1 (17α-hydroxyláza/17,20-lyáza) a17β-hydroxysteroiddehydrogenázu (izoforma 17β-HSD3), které postupně vedou ktvorbě testosteronu. Tyto enzymy jsou rozděleny mezi mitochondrie ahladké endoplazmatické retikulum ajejich aktivitu „diriguje“ signalizace přes receptor pro luteinizační hormon adráhu cAMP/PKA (obr. 2).

Obr. 2 Steroidogeneze vLeydigových buňkách – enzymatická kaskáda (mitochondrie vs. hladké endoplazmatické retikulum)

ER – endoplazmatické retikulum, HSD – hydroxysteroiddehydrogenáza

Proč je intratestikulární testosteron tak důležitý

Uvnitř varlete je koncentrace androgenů řádově vyšší než vperiferní krvi, tato „lokální koupel“ je nezbytná pro normální spermatogenezi. Studie ukazují, že pokud intratestikulární koncentrace klesne na úroveň sérové – například při exogenním podávání testosteronu – spermatogeneze selhává, přestože sérový testosteron může být normální. Klinicky ztoho plyne, že substituční léčba testosteronem není léčbou neplodnosti, anaopak ji může zhoršit.

1.1.5Zpětné vazby amodulátory osy

Osa je dynamická ana každé úrovni má negativní zpětnou vazbu: testosteron (ajeho konverze na estradiol) tlumí hypotalamus ihypofýzu, inhibin B tlumí čistě folikulostimulační hormon. Do řízení vstupují modulátory: spánek aporuchy dýchání ve spánku, chronický zánět aobezita (zvýšená aromatizace, leptinová rezistence), některá léčiva (opioidy, glukokortikoidy) nebo exogenní androgeny. Současná evropská doporučení zdůrazňují, že tyto funkční ačasto reverzibilní vlivy je třeba identifikovat aléčit dříve, než zvažujeme substituční terapii.

1.1.6Co zfyziologie plyne pro diagnostiku

1.Pulzní charakter řízení znamená, že jednorázové měření bez standardizovaných podmínek má omezenou vypovídací hodnotu. Preferujeme ranní odběr auhraničních hodnot opakování.

2.Interpretace luteinizačního afolikulostimulačního hormonu pomáhá rozlišit primární (porucha varlete – luteinizační afolikulostimulační hormon bývají zvýšené) asekundární (porucha řízení – luteinizační afolikulostimulační hormon nebývají adekvátně zvýšené) hypogonadismus.

3.Inhibin B je užitečným sérovým markerem stavu spermatogeneze adoplňuje folikulostimulační hormon.

4.Plány na rodičovství musí být vždy součástí rozhodování, protože exogenní testosteron snižuje intratestikulární androgeny atlumí spermatogenezi.

Tyto principy jsou shodné napříč hlavními doporučeními Evropské urologické asociace, Americké urologické asociace aČeské endokrinologické společnosti.

Kazuistika

Muž, 41 let, sdlouhodobou léčbou silnými opioidy pro chronickou bolest zad. Popisuje snížení sexuální touhy, únavu azhoršení spontánních ranních erekcí. Ranní celkový testosteron opakovaně nízký, luteinizační afolikulostimulační hormon při spodní hranici normy. Diagnostikována sekundární (hypogonadotropní) forma hypogonadismu, pravděpodobně navozená opioidy. Po redukci opioidní dávky, úpravě spánkové hygieny acílené léčbě symptomů došlo kčástečné úpravě osy; substituční terapie byla zvažována až po vyčerpání reverzibilních kroků asohledem na fertilitní plány.

Pointa: Poznejte apokud možno odstraňte funkční brzdy osy dříve, než sáhnete po substituci.

Mýty vs. fakta

•Mýtus: „Normální luteinizační hormon znamená, že osa je vpořádku.“

Fakt: Ufunkčních poruch (například obezita, porucha dýchání ve spánku) může být neadekvátně nízký vzhledem ke koncentraci testosteronu, rozhoduje celý klinickobiochemický obraz.

•Mýtus: „Substituční testosteron zlepší plodnost.“

Fakt: Exogenní testosteron tlumí intratestikulární androgeny aspermatogenezi, umužů spřáním být rodičem volíme jiné postupy.

•Mýtus: „Jedno měření stačí.“

Fakt: Pulzní charakter adenní rytmus vyžadují ranní odběry auhraničních výsledků opakování, metodika měření má zásadní vliv na interpretaci.

Souhrn

Tvorbu testosteronu řídí pulzní hypotalamo-hypofyzární osa sklíčovou rolí KNDy neuronů agonadoliberinu. Hypofýza překládá pulzy do sekrece luteinizačního afolikulostimulačního hormonu, zatímco varle – skrze Leydigovy buňky apřesně koordinovanou steroidogenezi– produkuje testosteron. Zpětné vazby pohlavních steroidů ainhibinu B udržují rovnováhu, kterou narušují spánek, energetické azánětlivé vlivy či léky. Zfyziologie vyplývají přímá diagnostická pravidla abezpečnostní zásady: standardizovat odběry, správně číst gonadotropiny, zohlednit spermatogenezi afertilitní plány ahledat reverzibilní příčiny před zahájením substituce.

Poselství pro klinickou praxi

•Pulzní generátor kisspeptin–neurokinin-B–dynorfin řídí uvolňování gonadoliberinu atím celý rytmus osy.

•Luteinizační hormon spouští steroidogenezi vLeydigových buňkách, folikulostimulační hormon podporuje spermatogenezi, inhibin B tlumí folikulostimulační hormon.

•StAR, CYP11A1, 3β-HSD, CYP17A1, 17β-HSD3 tvoří základní enzymatickou kaskádu syntézy testosteronu zcholesterolu.

•Intratestikulární androgeny musejí být výrazně vyšší než sérové, exogenní testosteron proto není léčbou neplodnosti.

•Identifikujte aléčete reverzibilní brzdy osy (spánek, obezita, farmaka) dříve, než zavedete substituci, držte se doporučených postupů.

Doporučená literatura ktéto kapitole

American Urological Association. Testosterone Deficiency: AUA Guideline. Online. Linthicum (MD): AUA; 2018. Dostupné z: https://www.auanet.org/guidelines-and-quality/guidelines/testosterone-deficiency-guideline.[citováno 2025-10-04].

Bhasin S, Brito JP, Cunningham GR, et al. Testosterone therapy in men with hypogonadism: an Endocrine Society clinical practice guideline. J Clin Endocrinol Metab. 2018;103:1715–1744.

Broul M, Hujová A, Radovnická L, et al. Hyperprolactinemia-associated erectile dysfunction: retrospective cohort evaluating the effect of prolactin normalization on IIEF-5. Neuro Endocrinol Lett. 2025;46:107–114.

Coviello AD, Bremner WJ, Matsumoto AM, et al. Intratesticular testosterone concentrations comparable with serum levels are not sufficient to maintain normal sperm production in men receiving ahormonal contraceptive regimen. J Androl. 2004;25:931–938.

European Association of Urology. EAU Guidelines on Sexual and Reproductive Health. Chapter: Male hypogonadism. Online. Arnhem (NL): EAU Guidelines Office; 2025. Dostupné z: https://uroweb.org/guidelines/sexual-and-reproductive-health/chapter/male-hypogonadism. [citováno 2025-10-04].

Finkelstein JS, Lee H, Burnett-Bowie S-AM, et al. Gonadal steroids and body composition, strength, and sexual function in men. N Engl J Med. 2013;369:1011–1022.

Harman SM, Metter EJ, Tobin JD, et al. Longitudinal effects of aging on serum total and free testosterone levels in healthy men. J Clin Endocrinol Metab. 2001;86: 724–731.

Chang B, Wall EG, Herbison AE, et al. Comparative analysis of GnRH pulse generator activity in intact and gonadectomized male and female mice. Endocrinology. 2025;166:bqaf099.

Jankowska K, Suszczewicz N, Rabijewski M, et al. Inhibin-B and FSH are good indicators of spermatogenesis but not the best indicators of fertility. Life (Basel). 2022;12:511.

Pasquali R, Casanueva F, Haluzik M, et al. European Society of Endocrinology Clinical Practice Guideline: Endocrine work-up in obesity. Eur J Endocrinol. 2020;182:G1–G32.

Patel B, Koysombat K, Mills EG, et al. The emerging therapeutic potential of kisspeptin and neurokinin B. Endocr Rev. 2024;45:30–68.

Zirkin BR, Papadopoulos V. Leydig cells: formation, function, and regulation. Biol Reprod. 2018;99:101–111.

Poznámka autora: Vklinických kapitolách navážeme praktickými algoritmy – jak zpulzní fyziologie vyvodit konkrétní kroky upodezření na deficit androgenů, kdy doplňovat inhibin B ajak interpretovat gonadotropiny vkontextu plánované plodnosti.

1.2Metabolismus atransport: vazebný globulin pro pohlavní hormony, albumin, celkový versus volný testosteron

1.2.1Proč na přenášení aformě testosteronu záleží

Testosteron vkrvi neputuje volně. Většina je navázána na plazmatické bílkoviny ajen menší část je dostupná pro vstup do tkání apro vazbu na androgenní receptor. Poměr mezi navázaným anenavázaným hormonem ovlivňuje klinický obraz, interpretaci laboratorních výsledků irozhodování oléčbě. Znalost základů transportu ametabolismu proto patří kjádru každodenní praxe.

1.2.2Jak je testosteron vkrvi rozdělen

Vcirkulaci existují tři funkční zásobníky: volný (nenavázaný) testosteron, slabě vázaný na albumin apevně vázaný na vazebný globulin pro pohlavní hormony (sex hormone-binding globulin, SHBG). Uzdravých mužů jsou přibližně 2 % volného hormonu, zhruba polovina je navázána na albumin azbývajících asi 45 % je pevně vázáno na SHBG. Volný testosteron aalbuminová frakce společně tvoří bioaktivní (biologicky dostupnou) část, protože albuminová vazba je slabá asnadno reverzibilní. Tyto poměry se mohou významně měnit svěkem, hmotností, onemocněními jater či štítné žlázy apodle užívaných léků.

1.2.3SHBG: co dělá aco ho ovlivňuje

SHBG je glykoprotein syntetizovaný vjátrech. Chová se jako jemný regulátor dostupnosti pohlavních steroidů: čím je SHBG vyšší, tím více je testosteronu pevně vázáno aklesá podíl bioaktivní frakce, při nízkém SHBG je tomu naopak. Koncentrace SHBG se zvyšují například uhypertyreózy, spřibývajícím věkem apři estrogenních vlivech, klesají uobezity, inzulinové rezistence, nealkoholové tukové choroby jater aněkterých zánětlivých stavů. Proto uobézních mužů může být celkový testosteron relativně nízký zejména kvůli nízkému SHBG, zatímco dostupná (bioaktivní) frakce je méně postižena. Tento vztah je důvodem, proč uvybraných pacientů dává smysl vedle celkového testosteronu zohlednit ivýpočet volného testosteronu.

Praktická poznámka: Kdykoli vidíte zřetelný nesoulad mezi příznaky acelkovým číslem, zkontrolujte, zda SHBG není patologicky nízký nebo naopak vysoký – změní to interpretaci nálezu idalší kroky.

1.2.4Albumin: tichý, ale klinicky důležitý partner

Albumin váže testosteron snízkou afinitou. Tato vazba je rychle reverzibilní, takže albuminová frakce se chová funkčně podobně jako volný hormon. Změny albuminu (například utěžkých jaterních onemocnění, zánětu nebo nefrotického syndromu) proto mohou ovlivnit dostupnost androgenů bez výrazné změny celkového testosteronu. Vpraxi se albumin většinou nezadává do laboratoře samostatně pro účely andrologické diagnostiky, ale jeho typické rozmezí bývá použito při výpočtech volného testosteronu (pokud laboratoř nedosazuje konkrétní naměřenou hodnotu) (obr. 3).

Obr. 3 Transport testosteronu vséru

SHBG – vazebný globulin pro pohlavní hormony

1.2.5Celkový versus volný testosteron: kdy jakou veličinu použít

Celkový testosteron (suma všech forem) je dobrý adostupný první krok. Referenční metodou je kapalinová chromatografie standemovou hmotnostní spektrometrií (LC-MS/MS), protože běžné imunochemické metody mohou unízkých koncentrací chybovat. Volný testosteron lze měřit rovnovážnou dialýzou (referenční laboratorní metoda) nebo počítat zcelkového testosteronu, SHBG aalbuminu pomocí modelů hmotnostní akce (nejpoužívanější je rovnice podle Vermeulena). Přímé analogové imunochemické testy volného testosteronu se nedoporučují, protože poskytují nepřesné výsledky. Tyto zásady se objevují napříč hlavními doporučeními.

Jak postupovat vambulanci:

•Začněte ranním celkovým testosteronem za standardních podmínek auhraničních hodnot opakujte.

•Pokud jsou příznaky výrazné aSHBG je abnormální (velmi nízký či vysoký), dopočítejte volný testosteron validovanou rovnicí nebo odešlete na rovnovážnou dialýzu tam, kde je dostupná.

•Interpretujte společně spříznaky, gonadotropiny aklinickým kontextem (hmotnost, štítná žláza, játra, léky).

1.2.6Metabolismus testosteronu: lokální přeměny ajaterní eliminace

Po vstupu do tkáně se testosteron lokálně mění na aktivnější dihydrotestosteron (působením 5α-reduktáz, zejména vprostatě, kůži adalších cílových orgánech) nebo na estradiol (aromatázu, hojně přítomnou mimo jiné vtukové tkáni, kostech amozku). Tyto intracelulární přeměny určují tkáňově specifické účinky androgenů. Většina testosteronu ajeho metabolitů je následně konjugována vjátrech na glukuronidy asulfáty (hlavně enzymy UGT2B17 aUGT2B15) avyloučena močí, genetická variabilita vtěchto enzymech vysvětluje část rozdílů mezi muži vhladinách avylučování metabolitů.

1.2.7Typické klinické situace, kdy zohlednit SHBG avolný testosteron

1.Obezita ainzulinová rezistence. Nízký SHBG „stáhne dolů“ celkový testosteron; při rozhodování se opřete opříznaky, gonadotropiny avypočtený volný testosteron, současně aktivně řešte hmotnost, spánek ametabolický stav.

2.Hypertyreóza astavy svysokým SHBG. Celkový testosteron může vypadat normální, ale bioaktivní frakce je nízká – pomůže výpočet volného testosteronu či dialýza.

3.Jaterní onemocnění. Změny syntézy SHBG ialbuminu zkreslují interpretaci celkového testosteronu, pozor na podhodnocení symptomů.

4.Hraniční laboratorní výsledky svýraznými příznaky. Po vyloučení metodologických chyb apo opakování ranního odběru zvažte volný testosteron (výpočet či dialýza) podle doporučení odborných společností.

Kazuistika

Muž, 48 let, sobezitou (index tělesné hmotnosti 33), denní únavou apoklesem sexuální touhy. Dvakrát ranní celkový testosteron nízký až hraniční. SHBG výrazně snížený. Výpočtem volný testosteron vdolním normálním pásmu, luteinizační afolikulostimulační hormon nízký až normální. Nasazen intenzivní režim: redukce hmotnosti, léčba poruchy dýchání ve spánku, úprava hypertenze. Po 3–6 měsících stoupl celkový testosteron ivýpočtem volný testosteron, symptomy ustoupily bez potřeby substituční léčby.

Pointa: Bez znalosti SHBG by se pacient jevil jako „jasný kandidát“ léčby, ale cílená práce sreverzibilními faktory přinesla efekt sama osobě.

Mýty vs. fakta

•Mýtus: „Když je celkový testosteron vnormě, nemůže být problém.“

Fakt: Vysoký SHBG může „udržet“ celkový testosteron vnormě, ale bioaktivní frakce je nízká, uvybraných pacientů rozhoduje volný testosteron.

•Mýtus: „Volný testosteron zanalogového testu je nejlepší.“

Fakt: Analogové imunotesty volného testosteronu se nedoporučují, preferujte rovnovážnou dialýzu nebo výpočet zcelkového testosteronu, SHBG aalbuminu.

Souhrn

Doporučená literatura ktéto kapitole

1.3Cirkadiánní rytmus avěkové změny: pokles svěkem, vliv obezity, spánku, stresu azánětu

1.3.1Proč záleží na čase ina věku

1.3.2Denní (cirkadiánní) rytmus: ráno výš, odpoledne níž – aamplituda se svěkem zplošťuje

1.3.3Věkové změny: dlouhodobý pokles aproměnlivé příčiny

1.3.4Obezita ainzulinová rezistence: funkční (často reverzibilní) útlum osy

1.3.5Spánek acirkadiánní „ekologie“: když noc rozhoduje oranním výsledku

1.3.6Zánět astres: cytokiny jako brzda steroidogeneze

1.3.7Co ztoho plyne pro praxi

Kazuistika

Doporučená literatura ktéto kapitole

1.4Systémové účinky: kosti, svaly, mozek, kardiometabolické zdraví, sexualita afertilita

1.4.1Kost: více minerálů akvality, ale (zatím) ne méně zlomenin

1.4.2Sval: více svalové hmoty asíly, funkční zisk závislý na kontextu

1.4.3Mozek: libido análada ano, paměť nikoli, význam má spánek azánět

1.4.4Kardiometabolické zdraví: tělesné složení se zlepší, glykemie spíše skromně, bezpečnost podle současných dat neutrální

1.4.5Sexualita: výrazný přínos pro touhu ačetnost aktivit, erekce často vyžaduje kombinaci

1.4.6Fertilita: substituční testosteron spermatogenezi tlumí, nestimuluje

1.4.7Anemie aenergie: často opomíjený, přesto klinicky vděčný efekt

Doporučená literatura ktéto kapitole