HANOCH GUTFREUND A JÜRGEN RENN

Einstein o Einsteinovi

Ukážka z elektronickej knihy

EINSTEIN ON EINSTEIN

Copyright © 2020 by Princeton University Press and the Hebrew University of Jerusalem by Agreement with Andrew Nurnberg Associates Internation Ltd.

All Rights Reserved.

Translation © Katarína Perná 2022

Cover photo © Image ID P5FYHC/Alamy

Illustrations © Laurent Taudin

Cover design by Zuzana Ondrovičová

Slovak edition © Vydavateľstvo Motýľ, s. r. o. 2022

ISBN: 978-80-8164-295-1

Vytvorenie elektronickej verzie Dibuk, s. r. o., 2022

PREKVAPENÝ ČITATEĽ SI PRAVDEPODOBNE POLOŽÍ NASLEDUJÚCU OTÁZKU: „TOTO MÁ BYŤ NEKROLÓG?“ RÁD BY SOM ODPOVEDAL TAKTO: V ZÁSADE ÁNO. PODSTATOU BYTIA ČLOVEKA AKO JA TOTIŽ SPOČÍVA PRÁVE V TOM, ČO SI MYSLÍ A AKO MYSLÍ, A NIE V TOM, ČO ROBÍ ALEBO PREŽÍVA. V DÔSLEDKU TOHO SA NEKROLÓG MÔŽE V ZÁSADE OBMEDZIŤ NA PREDOSTRENIE MYŠLIENOK, KTORÉ V MOJOM ÚSILÍ ZOHRALI VÝZNAMNÚ ÚLOHU.

(Autobiografické zápisky, s. 31 [s. 165])

ÚVOD

KAŽDÁ Z NAŠICH PREDCHÁDZAJÚCICH KNIŽIEK OBSAHOVALA KANONICKÝ TEXT ALBERTA EINSTEINA, okolo ktorého sme vystavali celý jeden príbeh a ktorý sme vložili do jeho historického a vedeckého kontextu. Aj táto knižka obsahuje Einsteinove The Autobiographical Notes (ďalej len Autobiografické zápisky, pozn. prekl.), ktoré boli uverejnené v diele Albert Einstein: Philosopher-Scientist (Albert Einstein: filozof a vedec), zväzok 7 série The Library of Living Philosophers (ďalej ako Knižnica súčasných filozofov, pozn. prekl.), ktorú inicioval a viedol Paul A. Schilpp.1 K Einsteinovmu stručnému autobiografickému rozprávaniu sme pripojili interpretačné eseje, ktoré z rôznych uhlov skúmajú ich pôvod, vplyv a kontexty a ktoré sme následne doplnili o ďalšie historické dokumenty. Dúfame, že touto knižkou prispejeme k sprístupneniu Einsteinových Zápiskov a že sa budú uznávať ako kanonický text modernej vedy a filozofie.

Einsteinove Autobiografické zápisky predstavujú kľúčový dokument o uvažovaní 20. storočia – takého, ktoré osobitne objasňuje úlohu vedy pri formovaní moderného sveta. Podobne ako v ohnisku šošovky, aj v tomto dokumente sa sústreďujú rôzne myšlienkové tradície, ktoré boli zhromaždené s cieľom vytvoriť nový obraz o fyzikálnom svete, ktorý bol výsledkom intelektuálnej revolúcie iniciovanej Einsteinom a jeho súčasníkmi. Esej ponúka jedinečný introspektívny pohľad na to, čo predchádzalo tejto revolúcii a prečo predstavuje doposiaľ obchádzaný náprotivok vo vzťahu k životopisom politikov, spisovateľov, umelcov alebo iných osobností, ktoré zohrávali nanajvýš dôležitú úlohu pri odhaľovaní subjektívnej stránky na búrlivé udalosti bohatého 20. storočia. Einsteinove Autobiografické zápisky sú skutočným umeleckým dokumentom, ktorý vezme čitateľa na imaginárnu cestu počnúc detstvom až po posledné otázky starnúceho vedca. Z Einsteinovho rozprávania o jeho dramatickom životnom príbehu budú nadšení dokonca aj čitatelia, ktorí vede nikdy nevenovali pozornosť.

Kniha je rozdelená do šiestich hlavných častí. V časti I je stručne uvedené historické pozadie pôvodu Autobiografických zápiskov, pričom osobitná pozornosť sa venuje pôvodu a rozsahu Schilppovho monumentálneho počinu, ktorým je Knižnica súčasných filozofov, a historickému vývoju v roku 1946, teda roku, keď boli tieto zápisky napísané. Tento rok poznačilo niekoľko historických míľnikov: koniec druhej svetovej vojny a holokaustu, zhodenie bômb na Hirošimu a Nagasaki či začiatok studenej vojny. Uvedené udalosti mali na Einsteina, jeho verejné pôsobenie, písanie či duševné rozpoloženie hlboký vplyv. A hoci sa v Autobiografických zápiskoch ani jedna z nich výslovne neuvádza, stojí za to si pripomenúť, v akom prostredí boli tieto memoáre napísané. V tejto úvodnej časti zároveň porovnávame Einsteinove Zápisky s Vedeckou autobiografiou Maxa Plancka, ktorá predstavuje ďalšiu z mnohých podobných esejí napísaných vedcami a filozofmi, ktorí v nich opisujú svoju intelektuálnu odyseu.

Časť II, teda hlavná časť knihy a pravdepodobne aj náš najoriginálnejší príspevok, sa začína úvodnou esejou o hľadaní jednotného vedeckého svetonázoru, za ktorou nasleduje dvanásť esejí, ktoré sa zaoberajú hlavnými témami Einsteinovho textu. Ich cieľom je rozmotať Einsteinovo poprepletané rozprávanie a zvýrazniť autobiografické reminiscencie v ich biografickom kontexte. Porovnávame ich s tým, ako Einstein vnímal jednotlivé fázy a kapitoly svojho vedeckého života tak, ako sú uvedené v jeho dielach a korešpondencii v čase ich písania. Pokiaľ však ide o jeho biografiu, pozeráme sa na ňu z nového uhla, teda z pohľadu jeho autobiografického rozprávania.

Schilppov zväzok o Einsteinovi obsahuje okrem Autobiografických zápiskov dvadsaťpäť opisných a kritických esejí od iných fyzikov a filozofov, ktorí sa takto vyjadrujú k jeho práci. V časti III sa venujeme tomu, ako Schilpp postupoval pri výbere a uvádzame biografické údaje o vybraných prispievateľoch. Ďalej pokračujeme súhrnom a analýzou Einsteinových odpovedí na ich pripomienky. Tieto odpovede slúžia ako doplnok k Zápiskom, keďže prinášajú viac svetla do Einsteinovho vedecko-filozofického svetonázoru. Zároveň uvádzame niekoľko citácií z neuverejnených verzií jeho odpovedí.

V časti IV reprodukujeme ďalší pozoruhodný text, a to Autobiografickú črtu, ktorú Einstein napísal v roku 1955 mesiac pred svojou smrťou. Ide o jeho prvý preklad do anglického jazyka. Einstein ho napísal ako svoj príspevok do zborníka pri príležitosti stého výročia založenia Polytechnického inštitútu v Zürichu. S týmto príspevkom súhlasil preto, lebo to považoval za skvelú príležitosť poďakovať sa svojmu blízkemu priateľovi a vedeckému spolupracovníkovi Marcelovi Grossmannovi. My sa zameriame na obsah a kontext tohto jedinečného dokumentu.

Einstein bol v Schilppovej sérii Knižnica súčasných filozofov jediným vedcom. V časti V, ktorá je záverečnou časťou nášho komentára, sa snažíme preukázať primeranosť jej názvu Albert Einstein: filozof a vedec.

V časti VI sa nachádza dotlač slovenského prekladu Autobiografických zápiskov. Toto dielo bolo pôvodne napísané po nemecky a Schilpp ho s pomocou Petra Bergmanna preložil do angličtiny. Einstein následne schválil jeho preklad. V Schilppovom zväzku boli obe jazykové verzie reprodukované vedľa seba.

Rozhodli sme sa, že okrem reprezentatívnych historických ilustrácií a snímok vybraných pasáží Einsteinových rukopisov obohatíme text aj o ilustrácie umelca Laurenta Taudina. Einsteinove spomienky na intelektuálnu cestu dopĺňajú o umelecko-poetickú prechádzku, ktorá je metaforou tejto cesty a ktorá jej pridáva ľahkú, hoci provokatívnu príchuť. Oceňujeme Laurentovo tvorivé uchopenie ľudskej podstaty Einsteinovho úsilia.

POĎAKOVANIE

Tento projekt sa zrealizoval vďaka dvom inštitúciám, ktoré sa doň zapojili priamo aj nepriamo. Hebrejská univerzita nám poskytla neobmedzený prístup k archívnym materiálom a ich používaniu a Inštitút Maxa Plancka pre dejiny vedy sa stal miestom zrodenia tohto projektu. Preto sa chceme obom inštitúciám poďakovať za ich podporu.

Jeden z nás (H. G.) by sa chcel týmto poďakovať Inštitútu Maxa Plancka pre dejiny vedy za jeho pohostinnosť počas mnohých návštev, ktoré si táto práca vyžadovala.

Zároveň chceme poďakovať doktorovi Ronimu Grossovi, riaditeľovi Archívu Alberta Einsteina (AEA), za jeho pomoc. Osobitné poďakovanie si zaslúži jeho zástupkyňa, Chaya Beckerová, za neoceniteľnú pomoc pri vyhľadávaní archívneho materiálu v AEA a v iných zdrojoch.

Chceli by sme sa poďakovať Sabine Bertramovej za jej odbornú a účinnú pomoc pri vyhľadávaní literatúry.

Naša vďaka patrí aj Nicholasovi L. Guardianovi, vedeckému výskumníkovi z Centra pre výskum špeciálnych zbierok v rámci Morissovej knižnice na univerzite v Južnom Illinoise, a Paule McNallyovej, samostatnej vedeckej pracovníčke, za ich usmernenie a vyhľadávanie príslušného archívneho materiálu v rámci Schilppovej archívnej zbierky.

Na záver by sme chceli vyjadriť vďaku a uznanie Linde Divarciovej za neoceniteľnú redaktorskú pomoc a odbornú podporu.

POZNÁMKA

1. Paul Arthur Schilpp, red., „Albert Einstein: Autobiographical Notes (in German, and in English Translation)“, v diele Albert Einstein: Philosopher-Scientist, The Library of Living Philosophers, zv. 7 (Evanston, IL: Library of Living Philosophers, 1949), s. 1 – 96. Anglický preklad z osobitného dvojjazyčného vydania Autobiographical Notes je reprodukovaný v tomto zväzku: Albert Einstein: Autobiographical Notes, red. Paul Arthur Schilpp (La Salle, IL: Open Court, 1979).

ČASŤ I

ÚVODNÉ POZNÁMKY

1

GENÉZA A ROZSAH AUTOBIOGRAFICKÝCH ZÁPISKOV

UDALOSŤ MALA NESMIERNY VÝZNAM, TEDA ASPOŇ PRE JEHO ODOSIELATEĽA. Blížil sa ďalší zlom vo svetových dejinách a tento odkaz si malo vypočuť viac ako 25 miliónov poslucháčov po celej Amerike, odkiaľ by sa určite dostal do celého sveta. Existovala len jedna osoba, ktorá mohla autenticky zdôrazniť jeho naliehavosť a prepožičať mu všeobecnú dôveryhodnosť – jeden muž vo veku šesťdesiatsedem rokov, lež nie politik, ale vedec. Keďže však jeho zdravie bolo podlomené, na to, aby podnikol dlhú cestu z východného pobrežia k Veľkým kanadským jazerám, či už vlakom alebo lietadlom, a predniesol svoju reč na štadióne pred štyridsaťtisíc divákmi, ktorá by sa súčasne odvysielala v rozhlase, ho však musel niekto presvedčiť.

Touto naliehavou záležitosťou bolo vytvorenie svetovej vlády – ako dôsledok ukončenia najničivejšej vojny a najstrašnejšej genocídy, akú kedy svet zažil, a ako predzvesť ešte väčšej katastrofy, ktorá vrhala svoj tieň na osud celého ľudstva. Písal sa rok 1946, keď od oslobodenia Osvienčimu a zhodenia atómovej bomby na Hirošimu a Nagasaki uplynul necelý rok. Kým v Norimbergu prebiehal súd s poprednými nacistickými ...

Koniec ukážky