Ukážka z elektronickej knihy

rád, ako budovať svetovú firmu s investorom

Autori: Ing. Monika Sobeková Majková, PhD.
Ing. Ján Solík, PhD.

Recenzenti: doc. Ing. Elena Fetisovová, CSc.
doc. Ing. Marián Zajko, PhD. MBA

ISBN: 978-80-972470-0-3

Predhovor

Rozbeh podnikania sa nezaobíde bez kapitálu, či už sú ním vlastné úspory, pôžička od príbuzných, bankový úver alebo investícia iného podnikateľa. Ani etablovaná firma sa nezaobíde bez dodatočného kapitálu, ak plánuje expanziu na domácom či zahraničnom trhu a nemá na ňu dostatok vlastných zdrojov.

Združenie podnikateľov Slovenska si už pred rokmi jasne uvedomilo, že významnou bariérou rozvoja podnikania, najmä v skorých štádiách jeho rozvoja, bola absencia trhu neformálneho rizikového kapitálu. S cieľom predstaviť slovenskej podnikateľskej verejnosti túto možnosť investovania stálo pri zrode myšlienky historicky prvého stredoeurópskeho fóra podnikateľských anjelov, ktoré prezentovalo pozitívne príklady zo zahraničia a zadefinovalo kroky, ktoré bolo potrebné urobiť, aby sa aj Slovensko v tejto oblasti dostalo na úroveň aspoň okolitých krajín. Nasledoval vznik Klubu podnikateľských anjelov Slovenska, jedného z prvých klubov tohto druhu. Hlavným cieľom bolo vyhľadávať inovatívne nápady mladých podnikateľov, dať ich do kontaktu s neformálnymi investormi a zvýšiť tým ich šancu na úspech v podnikaní.

Dnes môžeme s radosťou konštatovať, že aj vďaka tejto aktivite sa situácia na Slovensku zmenila k lepšiemu. Výsledkom sú úspešné príbehy podnikateľov, ktorí vďaka investorom mohli rýchlejšie zažiť ako chutí úspech. Aj vďaka existencii najrôznejších ocenení pre inovatívnych podnikateľov si tieto príbehy našli miesto v médiách zaoberajúcich sa ekonomikou.

Jedna vec sú jednotlivé príbehy, iná vec zasa komplexnejší pohľad na často komplikovaný vzťah podnikateľa a investora. Na Slovensku doposiaľ absentovala publikácia, ktorá by tento pohľad ponúkala.

Publikácia, ktorú držíte v rukách, je priekopnícka v niekoľkých rovinách. Po prvé, obsahuje unikátnu analýzu koexistencie podnikateľov a investorov, pričom cenné je na nej najmä to, že vychádza z konkrétnych slovenských reálií. Je výsledkom dvojročného terénneho výskumu realizovaného autormi a dáva do popredia príbehy firiem, ktoré zdieľajú svoje skúsenosti s financovaním pomocou private equity a venture kapitálu. Po druhé, poskytuje obraz o vývoji a aktuálnom stave trhu rizikového kapitálu na Slovensku vrátane prehľadu investorov, ktorí sú v súčasnosti aktívni v Slovenskej republike, ako aj prehľadu desiatok slovenských spoločností, ktoré rástli vďaka alternatívnemu financovaniu. Tretím zaujímavým rozmerom je, že zachytáva skúsenosti firiem vo všetkých štádiách rozvoja – od financovania inovatívnych nápadov, cez financovanie rozvoja a expanzie spoločností na ďalšie trhy až po financovanie etablovaných spoločností prostredníctvom burzy.

Verím, že táto publikácia si nájde mnoho čitateľov, a to najmä z radu tých, ktorí sa zaujímajú, či sú priamo zaangažovaní na akcelerácii podnikania prostredníctvom venture a private equity investícií, ktoré predstavujú čoraz zaujímavejšiu alternatívu v porovnaní s bankovým financovaním. A taktiež verím, že po tejto prvej publikácii bude nasledovať veľa ďalších, ktoré poskytnú nové podnety pre rozvoj podnikania aj prostredníctvom netradičných foriem financovania.

Ján Oravec

prezident Združenia podnikateľov Slovenska

1.
Podnikateľ a kapitál – peniaze
na rozbeh a rast podnikania

Hoci existujú podnikateľské projekty, ktoré je možné rozbehnúť aj bez štartovacieho kapitálu, omnoho častejšie sa vyskytuje situácia, keď na začiatku podnikania potrebuje podnikateľ vstupný kapitál. Obyčajne slúži na pokrytie počiatočných výdavkov na tovar, materiál, marketing, výskum a vývoj či mzdy zamestnancov. Ani zabehnutá firma sa však otázke financovania nevyhne, najmä ak má ambíciu rásť.

1.1. Ako financovať podnikanie a kedy hľadať investora

Možností, ako získať peniaze na rozbeh, rozšírenie či rýchlejší rast podnikania, je viacero. Líšia sa od seba dostupnosťou, potenciálnym objemom a prirodzene cenou, ktorú za ich používanie zaplatíte.

Vlastné úspory

Najčastejším zdrojom financovania štartu podnikania sú vlastné úspory. Podľa prieskumu Združenia mladých podnikateľov Slovenska z roku 2011 tento zdroj financovania využilo viac ako 60 % začínajúcich podnikateľov. Je logické, že začínajúci podnikateľ hľadá prvé financie najmä vo vlastnom vrecku. Ak do svojho podnikania vkladáte vlastné peniaze, potvrdzujete tým, že svojmu podnikaniu veríte. Táto skutočnosť je veľmi dôležitá aj pre iné subjekty, ak sa napríklad rozhodnete o financie žiadať banku, investora a pod.

Výhodou vlastných úspor je, že tieto peniaze nemusíte nikomu vracať a prakticky nič vás nestoja – ak samozrejme abstrahujeme od oportunitných nákladov (náklady obetovaných príležitostí), čo v tomto prípade znamená, že sa vzdáte napríklad úrokov z bankových vkladov, pretože ste sa peniaze rozhodli investovať do svojho podnikania. Problémom ale je, že nejde o bezodnú studňu prostriedkov. Najmä v prípade mladých ľudí, ktorí ešte nemali dostatok príležitostí a času na to, aby si mohli našetriť väčšie množstvo peňazí. Vlastné úspory vám taktiež obyčajne nestačia na financovanie neskorších fáz podnikania.

Pôžičky od rodiny a známych

Keď podnikateľ nemá dostatok vlastných prostriedkov, spravidla sa obracia na svojich známych - rodičov, súrodencov, priateľov. Ak máte presvedčivý podnikateľský nápad a dobrú povesť, určite vás neodmietnu. Samozrejme, je potrebné si uvedomiť, že požičiavanie si financií od rodiny môže v prípade neúspešného podnikania zatriasť vzťahmi. Odporúčame preto správať sa veľmi obozretne a požičiavať si len ak ste stopercentne presvedčený o tom, že financie budete schopný v stanovenom termíne vrátiť. Je len bonusom, ak vám rodina odpustí úrok alebo je zhovievavejšia v situácii, keď ju požiadate o možnosť odkladu termínu vrátenia financií. Aj taká situácia môže nastať, ak sa vaše podnikanie rozbieha pomalšie, než ste pôvodne plánovali. Pôžičku od rodiny a známych využil podľa zistení prieskumu ZMPS na Slovensku pri štarte svojho biznisu každý piaty začínajúci podnikateľ. Opäť ide o značne limitovaný zdroj financovania, ktorý pri zabehnutých firmách už spravidla nestačí.

Úver z banky

Banka je v našich končinách typickým zdrojom financovania podnikov, ktoré už nejaký čas pôsobia na trhu. V prípade začínajúcich podnikov ide skôr o sporadické financovanie. Nie je to prekvapujúce, ak vezmeme do úvahy, že podľa štatistík sa väčšina podnikov nedožije svojich piatych narodenín. Banky jednoducho potrebujú dôkaz o tom, že podnikanie sa uberá správnym smerom, je životaschopné a podnikateľ má potrebné manažérske schopnosti. Najskôr preto starostlivo preveria celú podnikateľskú históriu a príslušné účtovné výkazy žiadateľa o úver. Úver väčšinou získa podnikateľ len vtedy, ak má dostatok majetku, ktorý možno použiť ako zábezpeku. Ak nespĺňa kritériá komerčných bánk, môže sa obrátiť aj na alternatívnych poskytovateľov, ako napríklad Slovak Business Agency, ktorá od roku 2013 opätovne realizuje mikropôžičkový program určený pre začínajúcich podnikateľov. Kritériá poskytnutia úveru z tejto schémy sú pre podnikateľov o niečo priaznivejšie, pretože hlavnou úlohou schémy je uľahčiť podnikateľom prístup ku kapitálu. Od vzniku mikropôžičkovej schémy v roku 1997 poskytla Slovak Business Agency (v minulosti Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania) približne 2000 mikropôžičiek v objeme približne 35 mil. eur. V roku 2014 SBA poskytla približne 70 mikropôžičiek v objeme 2,3 mil. eur a v roku 2015 išlo o 64 mikropôžičiek v obkeme 1,7 mil. eur. Z týchto čísel je zrejmé, že ide o zanedbateľnú časť finančných zdrojov slovenských firiem.

Lízing

Princíp finančného lízingu je jednoduchý. Podnikateľ získa zariadenie (napr. stroj, auto), za ktoré nemusí zaplatiť hneď, ale až neskôr prostredníctvom niekoľkých splátok. Výhodou je, že si takto môže zaobstarať zariadenie, ktoré je nevyhnutné pre chod podnikania, a platiť splátky z peňazí, ktoré si pomocou tohto zariadenia zarobí. Nevýhody lízingu sú obdobné ako v prípade bankových úverov – ide o pomerne drahý spôsob financovania. Navyše do vlastníctva prejde obstarané zariadenie až vtedy, keď sa uhradí posledná splátka.

V súčasnosti čoraz viac rozširujúcou sa formou lízingu je tzv. operatívny lízing, pod ktorým si možno predstaviť prenájom majetku na stanovenú dobu. Výhodou je, že všetky starosti súvisiace s vlastníctvom majetku (napr. servis, likvidácia po skončení doby životnosti a pod.) zostávajú lízingovej spoločnosti a nájomca platí pravidelné splátky za používanie tohto majetku. Po uplynutí lízingovej zmluvy sa príslušný majetok vráti späť prenajímateľovi – lízingovej spoločnosti.

Obchodný úver (alebo dodávateľský úver)

Aj keď pojem obchodný úver je mnohým podnikateľom neznámy, jeho princíp zvyčajne poznajú a využívajú ho. Podstata spočíva v tom, že si od svojho dodávateľa zakúpia zariadenie, tovar či službu, takpovediac „na faktúru“. Znamená to, že mu nezaplatia ihneď, ale až o niekoľko dní. Ak je dĺžka tohto úveru dostatočná, môže výrazne pomôcť prekonať čas, kým mu za produkty zaplatia zákazníci. Za obchodný úver sa navonok neplatí úrok, je totiž započítaný v cene, ktorá sa platí dodávateľovi. Nevýhodou je, že pre získanie zaujímavého obchodného úveru potrebujete mať dobrú vyjednávaciu silu, čo obyčajne býva - obzvlášť u začínajúcich podnikateľov - veľký problém. Pre fungujúce podniky zasa predstavuje dosť obmedzený zdroj - nedá sa použiť na financovanie väčších investičných príležitostí.

Dotačné schémy

Okrem uvedených zdrojov existujú ešte ďalšie formy, ktoré obyčajne súvisia s určitou štátnou pomocou. V prípade začínajúcich podnikateľov môže ísť o nenávratný príspevok na podnikanie, ktorý poskytuje Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny. Podniky s určitou históriou sa naopak môžu uchádzať o príspevok z fondov Európskej únie, ak je vyhlásená vhodná výzva pre podnikateľov. Aj keď možnosť získať peňažné prostriedky nenávratnou formou znie lákavo, túto pomoc nie je jednoduché získať a je spojená s prísnymi podmienkami, nízkou flexibilitou či zložitou administráciou. Ďalšou nevýhodou je fakt, že potrebujete nielen zdroje na spolufinancovanie vášho projektu, ale aj na prefinancovanie väčšiny projektových nákladov, pretože dotácie zväčša fungujú na princípe refundácií (t. j. najskôr uhradíte platbu z vlastných prostriedkov a až následne vám ju príslušná inštitúcia preplatí). Navyše, ponuka rôznych dotácií a príspevkov sa veľmi často mení a pre získanie aktuálneho prehľadu je potrebné neustále sledovať rôzne podnikateľské portály, napríklad www.podnikajte.sk.

Crowdfunding

Jednou z alternatívnych a pomerne nových foriem financovania je crowdfunding (alebo davové financovanie), pri ktorom sa podnikateľské projekty financujú prostredníctvom predobjednávok alebo mikropríspevkov od širokej verejnosti. Táto forma financovania je vhodná len pre určitý typ projektov. V. Reviliak, spolutvorca dvoch úspešných slovenských crowdfundingových kampaní (CulCharge.com), uvádza, že najväčšiu šancu na úspech majú počítačové hry, rôzne „vychytávky“, filmy, dizajnové doplnky, príslušenstvo pre mobilné zariadenia a pod. O úspešnosti projektu však nerozhoduje len nápad, ale tiež kvalita celej kampane a príbeh, ktorý sa s ňou spája.

Rizikový (venture) kapitál

Rizikový kapitál poskytujú buď úspešní bohatí jednotlivci (podnikateľskí anjeli – business angels), alebo špecializované inštitúcie (fondy rizikového kapitálu). Pre podnikateľa táto forma financovania znamená, že do podnikania vstúpi partner, s ktorým sa bude deliť o výnos, ale aj riziko podnikania. Táto forma financovania nie je vhodná pre každý typ podnikania. Venture investora zvyčajne nezaujíma tradičné podnikanie. Lákajú ho predovšetkým podnikateľské príležitosti, ktoré majú vysoký (výrazne nadpriemerný) rastový potenciál.

Tento kapitál je mimoriadne vhodný pre startupy zamerané na inovatívne produkty, ak podnikateľ nemá dostatok prostriedkov na dokončenie vývoja produktu alebo ak potrebuje naštartovať svoj biznis, no nemá už žiadne ďalšie úspory, ktoré by do podnikania vložil. Hoci o tejto forme financovania médiá často informujú, existuje len málo podnikateľov, ktorí získajú investora. Ak sa im to však podarí, väčšinou získavajú partnera, ktorý okrem peňazí pomôže aj radami a kontaktmi. Na ďalších stranách si rozoberieme špecifiká a podoby takéhoto typu kapitálu.

Rozvojový kapitál a private equity

Poskytnúť financie na rast podnikania možno aj prostredníctvom rozvojového kapitálu. Získať ho podnikateľ môže od veľkých investorov či fondov, ktoré sa zaoberajú financovaním rizikových no zároveň perspektívnych podnikateľských projektov. Aj keď tu nejestvuje striktná hranica, rozdiel oproti rizikovému kapitálu spočíva predovšetkým v dvoch oblastiach. Rozvojový kapitál je vhodný pre podniky, ktoré už pôsobia na trhu nejaký čas a potrebujú prostriedky pre svoj ďalší rast. Naproti tomu, rizikový kapitál sa týka väčšinou začínajúcich podnikateľov, nejedenkrát bol poskytnutý ešte len vo fáze prípravy na podnikanie. Druhou odlišnosťou býva objem kapitálu - investori poskytujúci rozvojový kapitál sú zvyčajne private equity fondy a majú potenciál poskytnúť omnoho väčšu sumu prostriedkov ako napr. podnikateľskí anjeli či venture fondy orientované na ranné štádiá podnikania.

Vstup na burzu (IPO - Initial Public Offering)

Získať dodatočné financie je možné aj vstupom na organizovaný finančný trh - burzu. V tomto prípade ponúkne podnik svoje akcie širokej verejnosti, čím získa potrebný kapitál. Nevýhodou je, že v našom prostredí tento spôsob financovania nie je príliš rozšírený a je aj finančne náročný. Preto sa využíva iba výnimočne. Z nášho regiónu na viedenskú a varšavskú burzu vstúpila v roku 2005 slovenská nízkonákladová letecká spoločnosť SkyEurope, v roku 2006 vstúpilo na varšavskú burzu slovenské Asseco, úspešný vstup na burzu New York Stock Exchange sa podaril v roku 2012 českej softvérovej spoločnosti AVG Technologies a najnovším príkladom z roku 2015 je Kofola ČeskoSlovensko, a.s.

Možnosti financovania začínajúcich podnikov (startupov)

Zdroj: Spracované podľa infografiky How start-up funding works (Funders and Founders, 2013)

Kedy podnik hľadá investora?

Po oboznámení sa so základnými zdrojmi financovania je jasné, že investori v pravom zmysle slova sú spojení s rizikovým a rozvojovým kapitálom. Z tohto je zrejmé, že typickými situáciami, pri ktorých podnik hľadá investora, je buď financovanie počiatočných fáz podnikania (napr. výroba prototypu, marketingová kampaň), alebo financovanie ďalšieho rastu (napr. rozšírenie výrobnej prevádzky, expanzia na zahraničný trh). Začínajúci podnikateľ potrebuje financie najmä preto, že nemá dostatok úspor a ani žiadne iné možnosti, ako napr. získať bankový úver. Podnikateľský subjekt v neskorších fázach podnikania zasa naráža na problém, že hoci by dokázal získať prostriedky z vlastných zdrojov, nemusia postačovať na rýchlejší rast podnikania. Vstup investora tak preňho predstavuje ideálnu finančnú injekciu, pomocou ktorej dokáže naplno využiť svoj potenciál a zároveň spolu s financovaním získať aj know-how, napr. v oblasti rastu pomocou akvizícií.

1.2. Na čo slúžia venture kapitál a private equity a aké majú podoby

V súvislosti s financovaním podnikania sa aj na Slovensku udomácňujú pojmy ako venutre kapitál (VC) a private equity (PE). Napriek tomu sú stále pre mnohých našich podnikateľov zahalené rúškom tajomstva. Existuje viacero definícií týchto pojmov, no najdôležitejšie je správne pochopiť, pre koho sú tieto zdroje určené a aký je princíp ich fungovania.

1.2.1. Venture kapitál slúži na financovanie perspektívnych, avšak rizikových projektov

Venture kapitál možno preložiť ako rizikový, resp. dobrodružný kapitál. Tento preklad presne vystihuje jeho charakter. Podľa európskej asociácie private equity a venture kapitálu (Invest Europe) ide o taký typ investícií, ktoré sú zamerané najmä na startupy - teda začínajúce podniky s inovatívnymi produktmi alebo službami, ktoré potrebujú financie na to, aby mohli preraziť na trh a rýchlo rásť. Príkladmi zo slovenského trhu sú investície do spoločností Datamolino, Photoneo či Profesia.

Podľa štatistík v posledných rokoch najčastejšie smerujú do segmentu internetu, starostlivosti o zdravie a mobilných aplikácií.

Odvetvia, do ktorých najčastejšie smerovali venture kapitálové investície

Zdroj: http://visual.ly/current-state-venture-capital

Zdroj: OECD (2013), Entrepreneurship at a Glance

Prečo sa u nás tento kapitál prekladá ako rizikový? Ide o kapitál vložený do nových začínajúcich podnikov, u ktorých sa predpokladá síce rýchly rastový potenciál, no pre banky, ale aj investorov predstavujú možnosť straty. Pre investorov sú tieto podniky zároveň zaujímavou príležitosťou, ako zhodnotiť ich voľné peňažné prostriedky. Investori sú ochotní podstupovať vysoké riziko, pretože novému produktu či službe veria a myslia si, že aj za cenu veľkého rizika na projekte zarobia. Za svoj vklad získavajú zvyčajne menšinový podiel, ktorý po istom čase predajú pôvodným vlastníkom alebo ho ponúknu ďalšiemu investorovi.

O významnej úlohe rizikového kapitálu pre rozvoj spoločností svedčí aj skutočnosť, že z každoročného množstva cca šesťstotisíc novozaložených spoločností v USA je síce len približne jedna šestina v čase založenia financovaná rizikovým kapitálom, avšak z tejto relatívne malej skupiny firiem sa mnohé dokážu prepracovať až do štádia, kedy vstúpia na burzu. Od roku 1999 bolo každoročne v priemere až 60 % spoločností uvádzaných na burzy v USA financovaných rizikovým kapitálom. Takže firmy financované rizikovým kapitálom dokážu byť v priemere podstatne úspešnejšie než ostatné spoločnosti.

1.2.2. Private equity umožňujú rozbehnutým firmám rýchlejší rozvoj

Investorom pri private equity investícii je obyčajne investičný fond alebo investičná spoločnosť. Výmenou za svoju investíciu do základného imania sa stáva spoluvlastníkom, pričom v závislosti od svojej stratégie získa väčšinový alebo menšinový podiel. Ak je investorom fond, tak jeho podnikanie je charakteristické tým, že má kapitál vo viacerých spoločnostiach a zarába tak, že svoj podiel v podniku zhodnotí a po niekoľkých rokoch partnerstva ho predá za vyššiu cenu, ako ho kúpil. Známym private equity investorom v strednej a východnej Európe je napríklad spoločnosť Enterprise Investors.

Private equity spoločnosti investujú zvyčajne už do rozbehnutých firiem, ktoré majú potenciál na ďalší rozvoj a nie do startupov. Invest Europe za private equity považuje investície do spoločností, s akciami ktorých sa neobchoduje na burze. Ide skôr o strednodobé až dlhodobé investície. Sú charakteristické tým, že nový spoluvlastník sa aktívne zapája do vedenia podniku, resp. ovplyvňuje jeho stratégiu a smerovanie. Ide o investície, ktoré do firiem prinášajú lepší manažment a pomáhajú im vstupovať na nové trhy. Private equity spoločnosti majú obrovské skúsenosti s rastúcimi podnikmi a dokážu posunúť celú firmu na úroveň, na ktorú by si zakladatelia možno ani netrúfli.

Private equity investície môžu mať rôznu formu. Nemusí ísť iba o investíciu do podniku, podporujúcu jeho ďalšiu expanziu. Investor môže podnik kúpiť aj s cieľom reštrukturalizácie alebo dokonca aj odvrátenia od bankrotu. Ďalším dôležitým znakom je výška investície. Private equity investori investujú do spoločností niekoľkonásobne vyššie sumy v porovnaní s venture investormi.

V porovnaní s financovaním bankovými úvermi možno private equity a venture kapitál považovať za relatívne nový druh kapitálu. Zatiaľ čo za úrok požičiavali ešte v starom Grécku či Ríme, pojem „venture kapitál” prvýkrát použil Jean Witter v roku 1939 na konferencii Investment Bankers Association of America. Jeho vznik si vyžiadala predovšetkým zložitá situácia po 2. svetovej vojne. Podnikatelia nemali dostatok zábezpek na úvery a financie na platenie úrokov. Ak neboli bohatí, bolo veľmi ťažké dostať sa k potrebnému kapitálu. Tak vznikla v USA v roku 1946 prvá spoločnosť venture kapitálu, American Research and Development Company. Za ich najúspešnejšiu sa považuje investícia v roku 1957 do spoločnosti Digital Equipment Corporation. Podiel vo firme kúpili za 70 000 USD a neskôr v roku 1998 predali o takmer 360 miliónov USD drahšie firme Compaq, ktorá sa v roku 2002 stala súčasťou koncernu Hewlett Packard.