Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.
Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

PhDr. Mgr. Mariana Magerčiaková, PhD., MPH, MBA, a kolektiv

ZDRAVOTNÍ GRAMOTNOST
v ošetřovatelství

Hlavní autorka: PhDr. Mgr. Mariana Magerčiaková, PhD., MPH, MBA, Katolícka univerzita v Ružomberku, Fakulta zdravotníctva

Spoluautorky:
PhDr. Katarína Zrubáková, PhD., Katolícka univerzita v Ružomberku, Fakulta zdravotníctva
PhDr. Mária Novysedláková, PhD., Katolícka univerzita v Ružomberku, Fakulta zdravotníctva
PhDr. Marcela Ižová, PhD., Katolícka univerzita v Ružomberku, Fakulta zdravotníctva

Recenzentky: doc. Mgr. Martina Dubovcová, PhD., MPH; PhDr. Ľuboslava Pavelová, PhD.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2025
Cover Photo © shutterstock.com, 2025
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2025

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 10354. publikaci
Odpovědná redaktorka Mgr. Ivana Podmolíková
Sazba a zlom Karel Mikula
Formát ePub Štěpán Böhm
Počet stran 152
1. vydání, Praha 2025
Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Publikace byla vydána v rámci projektu KEGA č. 010KU-4/2022 Implementácia prvkov podpory zdravotnej gramotnosti dospelej populácie do vzdelávania v odbore ošetrovateľstvo.
Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.
Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-8369-2 (ePub)
ISBN 978-80-271-8368-5 (pdf)
ISBN 978-80-271-5362-6 (print)

Úvod

Nepříznivý zdravotní stav populace a dynamicky se rozvíjející zdravotnictví zvyšují požadavky na efektivní komunikaci, prevenci a edukační intervence zdravotnických pracovníků. Jedním z pilířů moderního zdravotnictví je zdravotní gramotnost, která významně ovlivňuje schopnost jedinců porozumět zdravotním informacím, orientovat se v systému zdravotní péče a přijímat správná rozhodnutí pro udržení nebo zlepšení svého zdraví. Nezastupitelnou pozici v podpoře zdravotní gramotnosti mají sestry jako nejpočetnější skupina zdravotnických pracovníků. Díky přímé interakci s pacientem a jeho rodinou mají sestry jedinečnou příležitost zlepšovat zdravotní gramotnost prostřednictvím cílené edukace, posilováním dovedností a podporou rozhodování o zdraví. Klíčovou složkou efektivní edukace je adaptace obsahu k individuálním potřebám zdravého nebo nemocného člověka, pravidelné ověřování porozumění a spolupráce s dalšími odborníky.

Monografie je zaměřena na zdravotní gramotnost v kontextu ošetřovatelství. Zdravotní gramotnosti je na našem knižním trhu věnován poměrně malý prostor. Autorský kolektiv této publikace participoval na řešení projektu KEGA č. j. 010KU-4/2022 Implementace prvků podpory zdravotní gramotnosti dospělé populace do vzdělávání v oboru ošetřovatelství. Jedním z výstupů uvedeného projektu je i předkládaná monografie.

Publikace přináší charakteristiku zdravotní gramotnosti, poukazuje na její význam, model, dimenze i determinanty. Zabývá se také nástroji pro posuzování zdravotní gramotnosti a specifickými aspekty tohoto typu gramotnosti v různých cílových skupinách.

V kontextu pozice sestry v podpoře zdravotní gramotnosti je rozpracována edukační činnost, komunikace, osobní příklad, vliv prostředí i využití informačně-komunikačních technologií v podpoře zdravotní gramotnosti. Jednou z podkapitol je i zdravotní gramotnost jako součást ošetřovatelského vzdělávání.

Teoretická východiska jsou doplněna o kapitolu, ve které jsou prezentovány výsledky výzkumu zaměřeného na úroveň zdravotní gramotnosti u pacientů s arteriální hypertenzí jako jedním z nejčastějších civilizačních onemocnění.

Tato vysoce odborná publikace je určena studentům ošetřovatelství v bakalářském, magisterském i doktorském stupni studia, ale i sestrám v praxi a odborníkům jiných profesí, kteří se zabývají problematikou zdravotní gramotnosti u laické veřejnosti. Publikace nabízí teoretické poznatky i praktické nástroje a doporučení, které mohou být užitečné pro zdravotnické pracovníky v každodenní praxi. Podpora zdravotní gramotnosti má potenciál zlepšit kvalitu života pacientů, zvýšit efektivitu zdravotní péče a posílit vztahy mezi zdravotnickými pracovníky a nejen nemocnými, ale i zdravými lidmi, kterým je zdravotní péče poskytována. Věříme, že tato kniha bude inspirací pro zdravotnické i vědecko-pedagogické pracovníky, kteří se věnují zdravotní gramotnosti, a přispěje k dalšímu rozvoji této důležité oblasti. Společně tak můžeme učinit krok směrem ke zdravotnickému systému, který je nejen účinný, ale i přístupný a srozumitelný pro všechny.

1Zdravotní gramotnost

Význam zdravotní gramotnosti vsoučasnosti narůstá, jelikož je kdispozici velké množství zdravotních informací, ale ne všechny jsou srozumitelné či vědecky ověřené. Nízká úroveň zdravotní gramotnosti může vést knesprávnému pochopení doporučení týkajících se zdraví, což může mít negativní důsledky na zdravotní stav jednotlivců, ale ipopulace jako celku. Lidé snízkou zdravotní gramotností častěji navštěvují pohotovost, nedodržují předepsanou léčbu ajsou vystaveni vyššímu riziku chronických onemocnění.

1.1Charakteristika avýznam zdravotní gramotnosti

Zdravotní gramotnost je definována jako schopnost jedinců získat, zpracovat aporozumět základním zdravotním informacím aslužbám, které jsou potřebné pro správné rozhodování ozdraví. Podle Světové zdravotnické organizace (World Health Organization– WHO) zahrnuje také schopnost orientovat se vsystému zdravotní péče akomunikovat sodborníky. Zdravotní gramotnost je tedy nezbytným nástrojem ktomu, aby jedinci dokázali jednak chápat své zdravotní potřeby, jednakefektivně vyhledávat zdravotní péči adodržovat doporučené léčebné postupy (Kristová, Slezáková, 2023; Sejčová, 2022).

Zdravotní gramotnost je schopnost získávat, přečíst, pochopit avyužít zdravotní informace tak, aby člověk mohl správně rozhodovat osvém zdraví (Akční plán rozvoje zdravotní gramotnosti, 2014). Zdravotní gramotnost je otom, jak jasně komunikovat informace ozdraví asprávně jim rozumět. Zdravotní gramotnost je důležitá ve všech bodech vrámci kontinuity péče ozdraví– od pohody azdraví přes prevenci adetekci nemocí až po diagnostiku, rozhodování, léčbu apéči osebe (Osborne, 2018). Vužším chápání zdravotní gramotnosti se klade důraz na zdravotnické informace, pochopení příbalových letáků, schopnosti osobní účasti na léčbě, schopnosti péče orodinné příslušníky, základní informace ozdravém životním stylu. Vširším chápání jde odostupnost všech informací, které souvisejí se zdravím amohou příznivě ovlivnit zdraví, posílení schopnosti lidí orientovat se vživotních situacích arozhodovat se tak, aby to vedlo kochraně aposílení zdraví (Holčík, 2010). Člověk sadekvátní zdravotní gramotností umí číst formuláře pro informovaný souhlas, označení léků, předpisy aostatní medicínské informace, rozumí psaným amluveným informacím přijatým od zdravotnických pracovníků adodržuje nezbytné procedury anařízení, jako je medikace astanovený léčebný režim. Jedná se opropojení zdraví ainformací. Zdravotní gramotnost je klíčovým výsledkem činnosti výchovy ke zdraví, která by měla být vširším pojetí podpory zdraví (DeYoung, 2009). Praktický význam zdravotní gramotnosti odkazuje na stupeň schopnosti získávat, zpracovávat apochopit základní zdravotní informace aslužby potřebné pro správná rozhodnutí týkající se péče ozdraví. Staví na myšlence, že izdraví agramotnost jsou rozhodující zdroje pro každodenní život (WHO, 2009).

WHO (2013) popisuje zdravotní gramotnost jako soubor vědomostí adovedností, které člověku pomáhají vyhledávat, chápat avyužívat informace ozdraví azdravotní péči. Díky tomu dokáže lépe posoudit svoji situaci, rozhodovat se oprevenci aléčbě onemocnění aprovádět takové kroky vkaždodenním životě, které podporují audržují jeho zdraví akvalitu života.

Dimunová (2018) charakterizuje zdravotní gramotnost jako schopnost jedince kompetentně apřiměřeně aplikovat znalosti adovednosti vkonkrétních zdravotních situacích aschopnost realizovat účinná preventivní opatření intervenující do životního stylu ve směru podpory zdraví. Definice zdravotní gramotnosti zahrnují veřejno-zdravotnický pohled, který může být snadno přizpůsoben individuálnímu přístupu ke třem doménám zdraví, jimiž jsou zdravotní péče, prevence onemocnění apodpora zdraví. Diskuze oúloze zdravotní gramotnosti zdůrazňují význam interakce mezi požadavky zdravotnických systémů adovednostmi jedinců (Sørensenetal., 2012). Zdravotní gramotnost zahrnuje pět základních dovedností, ato čtení, psaní, počítání, poslech amluvení (Beale, 2017).

Bealeová (2017) uvádí čtyři úrovně zdravotní gramotnosti dospělých, ato nižší než základní, základní, středně pokročilou apokročilou. Pod základní úrovní je nejnižší úroveň zdravotní gramotnosti azahrnuje takové dovednosti, jako je schopnost řídit se jednoduchými pokyny. Dospělí se základní úrovní zdravotní gramotnosti nejsou schopni číst jednoduché písemné pokyny ve svém vlastním jazyce amají dovednosti kprovádění jednoduchých úkolů, jako je čtení apochopení informací vkrátkých, snadno čitelných pokynech. Jednotlivci mohou pochopit asnadno přečíst leták nebo brožuru amohou být schopni uvést dva důvody, proč by měla být osoba testována na nemoc, ato na základě informací ve snadno čitelné příručce. Pacienti musí mít alespoň základní úroveň zdravotní gramotnosti, aby měli přístup kadekvátním službám od poskytovatelů zdravotní péče. Dospělí se středně pokročilou úrovní zdravotní gramotnosti mají schopnosti provádět mírně náročné úkoly, jako je sumarizace psaného textu, vytváření jednoduchých spojení aidentifikace konkrétního místa na mapě. Mohou být také schopni určit zdravý rozsah hmotnosti pro osobu surčitou výškou na základě grafu, který souvisí svýškou ahmotností. Dospělí spokročilou úrovní zdravotní gramotnosti mají dovednosti kvykonávání složitých činností. Dokáží analyzovat množství informací, např.tabulku oTK afyzické aktivitě. Informace olékařském termínu mohou najít také na důvěryhodné webové stránce. Ale iti, kteří jsou nejschopnější vpoužívání textu ačísel, mohou mít problém porozumět zdravotním informacím, když jsou nemocní, mají bolesti nebo se cítí přetíženi.

Nedostatečná zdravotní gramotnost je asociována smnožstvím nežádoucích zdravotních následků, včetně rostoucího počtu hospitalizací, akutních návštěv lékaře či potřeby pohotovostní služby, prodloužené doby hospitalizace arekonvalescence. Logicky stím souvisí izvýšené náklady na zdravotní péči (Weiss, Palmer, 2004).

Znaky pacientů snízkou zdravotní gramotností

■Mají vyšší riziko nežádoucích zdravotních událostí.

■Mají méně znalostí ovlastním zdraví anižší adherenci klékům.

■Mají méně znalostí ovýznamu preventivní zdravotní péče.

■Jsou méně schopni podílet se na selfmanagementu chronických onemocnění.

■Mají vyšší míru deprese.

■Méně komunikují se zdravotnickými pracovníky, méně kladou otázky.

■Utrácejí více financí za zdravotní péči aléky (Agency for Healthcare Research and Quality, 2015).

Zdravotní gramotnost má výrazný vliv na různé aspekty života azdraví jednotlivců. Zdravotně gramotní lidé jsou lépe připraveni na to, aby pochopili, jaké preventivní kroky mohou podniknout kochraně svého zdraví, jak rozpoznat symptomy onemocnění akdy vyhledat odbornou pomoc.

Význam zdravotní gramotnosti– klíčové oblasti

■zlepšení zdravotního chování aprevence– lidé svyšší úrovní zdravotní gramotnosti jsou schopni efektivněji porozumět preventivním opatřením, jako je očkování, zdravá výživa nebo fyzická aktivita, což vede ke snížení rizika vzniku chronických onemocnění, jako jsou DM, KVO, obezitaaj.

■lepší rozhodování ozdravotní péči– pacienti, kteří lépe rozumějí svému zdravotnímu stavu, dokáží činit informovanější rozhodnutí oléčbě apéči; tito pacienti jsou také schopni lépe komunikovat se zdravotnickými pracovníky, což zvyšuje kvalitu poskytované zdravotní péče

■eliminace zdravotních rozdílů– zdravotní gramotnost pomáhá překlenout rozdíly ve zdravotním stavu mezi různými sociálně-ekonomickými skupinami; lidé svyšší úrovní zdravotní gramotnosti mají lepší přístup ke zdravotní péči ajsou schopni efektivněji využívat dostupné zdravotnické služby

■snížení nákladů na zdravotní péči– vyšší zdravotní gramotnost vede klepšímu managementu chronických onemocnění, což může snížit počet hospitalizací anávštěv pohotovostní služby svlivem na snížení celkových nákladů na zdravotnictví

■zvýšení kvality života– zdravotně gramotní lidé lépe chápou, jak mohou ovlivnit své zdraví prostřednictvím pozitivních změn vchování; zlepšení zdraví azdravotních výsledků přispívá ke zvýšení kvality života adelšímu období života ve zdraví (Benjamin, 2010)

1.2Model adimenze zdravotní gramotnosti

WHO (2013) uvádí koncepční model vyvinutý Evropským konsorciem zdravotní gramotnosti pro Evropský průzkum zdravotní gramotnosti, který identifikuje 12 poddimenzí zdravotní gramotnosti souvisejících skompetencemi týkajícími se přístupu, pochopení, hodnocení aaplikace informací ozdraví vrámci zdravotní péče, prevence nemocí anastavení podpory zdraví (tab.1.1). Tento model byl vypracován prostřednictvím systematického přehledu literatury aobsahové analýzy 17 recenzovaných definic a12 koncepčních rámců nalezených vrozsáhlých recenzích literatury. Model může sloužit jako základ pro vývoj intervencí na zvýšení zdravotní gramotnosti aposkytuje koncepční základ pro vývoj avalidaci nástrojů měření dimenzí zdravotní gramotnosti vrámci zdravotní péče, prevence nemocí apodpory zdraví.

Sørensenetal. (2012) uvádějí model zdravotní gramotnosti (obr.1.1), který kombinuje kvality konceptuálního modelu nastiňujícího hlavní dimenze zdravotní gramotnosti (reprezentované vkoncentrickém oválném tvaru ve středu obrázku) alogického modelu zobrazujícího proximální adistální faktory, jež mají vliv na zdravotní gramotnost, jako „cesty“ spojující zdravotní gramotnost se zdravotními výsledky. Jádro modelu ukazuje kompetence související sprocesem přístupu, chápání, hodnocení aaplikace informací ozdraví.

Tab.1.1 Model zdravotní gramotnosti (WHO, 2013)

Zdravotní gramotnost | Dostupnost zdravotních informací | Porozumění zdravotně relevantním informacím | Vyhodnocení zdravotně relevantních informací | Aplikace (využití) zdravotně relevantních informací
zdravotní péče | schopnost získat informace omedicínských tématech | schopnost porozumět medicínským informacím apochopit jejich smysl | schopnost interpretovat avyhodnotit medicínské informace | schopnost činit poučená rozhodnutí vrámci medicínských problémů
prevence onemocnění | schopnost získat informace oRF | schopnost porozumět informacím oRF apochopit jejich smysl | schopnost interpretovat avyhodnotit informace oRF | schopnost posoudit relevanci informací oRF
podpora zdraví | schopnost získávat nové zdravotně relevantní informace | schopnost porozumět zdravotně relevantním informacím apochopit jejich smysl | schopnost interpretovat avyhodnotit zdravotně relevantní informace | schopnost zaujmout poučený názor na zdravotní otázky
RF– rizikové faktory.

Obr.1.1 Integrovaný model zdravotní gramotnosti (Sørensenetal., 2012)

Nutbeamův model zdravotní gramotnosti rozděluje zdravotní gramotnost do tří hlavních dimenzí:

■funkční zdravotní gramotnost– spočívá vposkytování informací ozdravotních rizicích aotom, jak se orientovat ve zdravotnickém systému; cílem je rozšířit aprohloubit znalosti lidí ozdravotních rizikových faktorech avést je kochotě přijímat předepsaná opatření; takový přístup nevyžaduje oboustrannou komunikaci, neposiluje samostatnost osob ani nerozvíjí jejich schopnost řešit nestandardní zdravotní problémy; vněkterých případech je však tento postup účinný anapomáhá zlepšení zdraví jak jednotlivců, tak celé populace (např.účast na očkování, dodržování harmonogramu preventivních prohlídek); typickými nástroji zdravotnických pracovníků vtéto oblasti jsou např.informační letáky, brožury azdravotní výchova pacientů

■interaktivní (komunikační) zdravotní gramotnost– jejím záměrem je rozvoj schopností lidí jednat samostatně, zejména posílit jejich motivaci aodpovědnost při respektování pokynů; nejde však jen oposlušnost asnahu vyhovět všem dobře míněným radám zdravotnických pracovníků, ale orozvoj samostatnosti při rozhodování, oupevňování vnitřní motivace ve snaze přispět ke zlepšení zdraví; patří sem některé zdravotně-výchovné programy orientované na konkrétní problémy některých populačních skupin, např.svépomocné skupiny pacientů; zdravotničtí pracovníci nepůsobí jako dominantní učitelé, ale spíše jako konzultanti poukazující na možnost volby ana očekávané přínosy irizika jednotlivých aktivit

■kritická zdravotní gramotnost– rozvíjí ujednotlivců takové schopnosti, které se týkají jejich individuálního chování, jakož isociálně apoliticky orientovaných činností, jejichž smyslem je podílet se na vytváření zdravotně příznivého sociálního prostředí; obsahem zdravotní výchovy je vtomto kontextu poskytování informací arozvíjení komunikace ozdraví; důležité je také rozvíjení schopnosti navrhnout aposoudit organizační apolitickou proveditelnost opatření, která by měla mít vliv na sociální, ekonomické adalší determinanty zdraví aživotního prostředí (Holčík, 2010)

Každá ztěchto dimenzí je důležitá pro zajištění efektivní komunikace mezi pacienty azdravotnickými pracovníky ipro optimalizaci zdravotního stavu jednotlivců. Tyto dimenze spolu vytvářejí celkovou schopnost orientovat se ve zdravotnickém systému, přijímat informovaná rozhodnutí apodporovat své zdraví. Někteří autoři poukazují ina další dimenze zdravotní gramotnosti, ato na digitální zdravotní gramotnost ataké na kulturní akontextuální gramotnost. Digitální zdravotní gramotnost zahrnuje schopnost používat digitální technologie (např.internet, mobilní aplikace) kzískávání, pochopení azpracování zdravotních informací. Kulturní akontextuální gramotnost se týká pochopení, jak kulturní, sociální aekonomické faktory ovlivňují zdraví apřístup ke zdravotnickým službám.

1.3Nástroje posuzování zdravotní gramotnosti

Posuzovací škály lze popsat jako prostředky pro měření aidentifikaci specifické zdravotní kondice. Lze je charakterizovat jako měřicí nástroj, který poskytuje obraz opožadavcích jednotlivce asouvisejících faktorech vkontextu všech domén ajejich oblastí pro potřeby různého typu posouzení (Bóriková, Žiaková, 2007). Benefitem při posuzování pomocí škál, jak uvádí Žiaková (2007), je kvalita diagnostického procesu, zvýšení efektivity ošetřovatelské péče, možnost porovnávat apřenášet údaje mezi zdravotnickými zařízeními. Významným benefitem je také profesionalita aautonomnost práce sestry. Mezi další výhody používání posuzovacích škál patří získání formálního záznamu, používání standardizované dokumentace aterminologie (Bóriková, Žiaková 2007; Žiaková akol., 2003). Možné limitace posuzovacích škál způsobuje nepřesný překlad nově používaných škál, tedy problém terminologické konzistence oproti originálu, chybění procesu několikastupňového překladu anárodní validizace nebo použití různých modifikovaných verzí stupnic (Bóriková, Žiaková, 2007).

Hodnoticí nástroje jsou přínosem vpřímé ošetřovatelské péči, protože jsou snadno přístupné, srozumitelné avykonatelné. Při výběru hodnoticího nástroje je nutné zohlednit několik kritérií, ato:

■musí být validní (validita je základním kritériem vědecké hodnoty výzkumné metody apokládá se za nejlepší ukazatel měřicího nástroje)

■musí být reliabilní (reliabilita vyjadřuje stálost nebo jakousi shodu získaných výsledků)

■musí být kulturně senzitivní (respektující kulturní specifika zkoumané populace aadaptovaný vprocesu národní validizace)

■musí být standardizovaný (sdefinovanými pojmy apravidelně recenzovaný klinickými experty) (Bóriková, Žiaková, 2007)

Problematika zdravotní gramotnosti je pro výzkum náročná, ato především zhlediska operacionalizace. Možnosti měření schopnosti (kompetence) tak, aby reflektovala uplatnění vreálné životní situaci, jsou omezené. Hlavní metodou vyhledávání aidentifikace hodnoticích nástrojů vkontextu zdravotní gramotnosti byla narativní přehledová studie. Jednotlivé publikace byly sdíleny pomocí elektronických databází Medline, Google Scholar, PubMed, ScienceDirect. Při vyhledávání byla použita klíčová slova jako Health literacy, e-Health literacy, Tool, Instrument, Scale, Questionnaire, Measure and Inventory.

Sestry vzahraničí ve větší míře využívají hodnoticí nástroje zdravotní gramotnosti azabývají se ijejich modifikací aadaptací. Jednotlivé studie lze nalézt vdatabázích, jako například Medline, Nursing Research, ale tvorbou ahodnocením těchto hodnoticích nástrojů se zabývají imezinárodní aprofesionální organizace. Koncepční modely se snaží identifikovat klíčové faktory zdravotní gramotnosti azároveň odhalit proměnné, jež ovlivňují její úroveň. Vošetřovatelství se zdravotní gramotnost uvádí vsouvislosti sedukací pacienta, což se nejvýrazněji projevuje ve fázi posouzení edukačních potřeb apři plánování arealizaci edukačních intervencí.

Množství hodnoticích nástrojů zdravotní gramotnosti, které splňují kritéria na nenáročnost, efektivitu, čas administrace azároveň ina validitu, je limitováno (Dingová, Jakubcová, 2011). Vminulosti vytvořené nástroje pro měření zdravotní gramotnosti jsou založeny na čtení sporozuměním, což však neposkytuje dostatek informací pro plánování arealizaci intervencí apřípadný rozvoj zdravotní gramotnosti. Liší se stylem řízení azaměřením na konkrétní aspekty, jako je poznání avedení, matematická gramotnost, porozumění avyslovení lékařských pojmů (Sørensenetal., 2013). Systematický přehled publikovaný včasopise BMC Public Health se zabýval vývojem nástrojů zdravotní gramotnosti. Studie zkoumala 17 vyhledaných hodnoticích nástrojů zdravotní gramotnosti vyvinutých od roku 2009. Nástroje se zabývaly buď objektivním měřením (přímý test schopnosti jednotlivce), nebo subjektivním měřením (hodnocení vlastních schopností). Vpřehledové studii autorů O’Neilletal. (2014) se uvádí 35nástrojů hodnocení zdravotní gramotnosti (27 původních a8 odvozených). Nguyenetal. (2015) ve své studii publikovali více než 100 hodnoticích nástrojů zdravotní gramotnosti, ale jen malý počet znich byl vyvinut podle požadovaných pokynů. Během posledních 30let bylo vyvinuto množství nástrojů pro měření zdravotní gramotnosti. Informace hovoří o162 nástrojích, znichž byly dobře vyvinuté tyto:

■nástroj HLQ™ (The Health Literacy Questionnaire)– velkou pozornost věnuje zkušenostem aživotům lidí, profesionálům aposkytovatelům zdravotní péče

■nástroj HLS-EU-Q47 (Health Literacy Survey Questionnaire)– používá koncepční, mnohostranné atributy

Cílem jiných standardizovaných nástrojů bylo zajistit důkladné vyhodnocení úrovně zdravotní gramotnosti aprozkoumat vztahy sdeterminantami zdraví, zdravotními návyky, zdravotním stavem či využíváním zdravotnických služeb. Mezi tyto nástroje patří např.National Assessment of Adult Literacy survey (NAAL), Critical Health Competence Test (CHC), Swiss Health Literacy Survey, Health Literacy Management Scale (HeLMS) (Sørensenetal., 2013).

Osborneetal. (2013) poukazují na to, že žádný zvýše uvedených nástrojů nedokáže zcela zachytit relevantní aspekty zdravotní gramotnosti. Vtéto intenci definovali následující nedostatky:

■Některé modely se neopírají (nebo opírají jen částečně) oparadigma zdravotní gramotnosti.

■Jsou zaměřeny pouze na to, zda osoba zná konkrétní slova související se zdravím, namísto toho, aby byla zjišťována skutečnost poznání jejich významu.

■Chybí pochopení kulturních odlišností mezi jednotlivými zeměmi ajsou málo objektivní kurčitým populacím.

■Jsou obtížněji uplatnitelné při hodnocení podpory zdraví, intervencí apolitik pro rozvoj zdravotní gramotnosti.

■Nevyhodnocují komunikační dovednosti.

Osborneetal. (2013) poukazují ina nutnost posouzení komplexní míry zdravotní gramotnosti, která by měla odrážet atributy:

■vybudování teorie akoncepčního rámce zdravotní gramotnosti

■určení jejího multidimenzionálního obsahu

■vypracování metodiky, která by reálně odrážela úroveň zdravotní gramotnosti

Pro měření zdravotní gramotnosti je třeba vyvinout platný univerzální hodnoticí nástroj, který posoudí úroveň zdravotní gramotnosti spolehlivě. Je vhodné zmínit koeficient Cronbachovo alfa, který určuje spolehlivost hodnoticích nástrojů. Excelentní spolehlivost nástroje se pohybuje od hodnoty 0,90 avýše. Hodnota 0,50 amenší vykazuje nepřijatelnou spolehlivost. Dále se ve studiích vyskytuje index validity (content validity index, CVI), jehož hodnota musí být nad 0,80, aby hodnoticí nástroj dosáhl adekvátní platnosti (Doyleetal., 2012; Polit, Beck, 2006).

Tavousietal. (2022) ve své systematické přehledové studii analyzovali celkem 361prací publikovaných vbiomedicínských časopisech vobdobí let 1993–2021, ve kterých bylo 162 původních originálních nástrojů posuzování zdravotní gramotnosti a199překladů originálních nástrojů. Původní nástroje seřadili do čtyř kategorií– nástroje obecné zdravotní gramotnosti, nástroje specifické zdravotní gramotnosti, nástroje zdravotní gramotnosti pro specifickou populaci aelektronické nástroje zdravotní gramotnosti. Vybrané nástroje jsou uvedeny vdalším textu.

Tab.1.2 Nástroje měření všeobecné zdravotní gramotnosti (Tavousietal., 2022)

Autor, rok | Název | Počet položek | Reliabilita
Davis etal., 1993 | Rapid Estimate of Adult Literacy in Medicine (REALM) | 66 | Cronbachovo α = 0,86 | test–retest = 0,99
Parker etal., 1995 | Test of Functional Health Literacy in Adults (TOFHLA) | 57 | Cronbachovo α = 0,98 |
Baker etal., 1999 |  | 36 | Cronbachovo α = 0,97 |
Weiss etal., 2005 |  | 6 | Cronbachovo α = 0,78 |
|  | 50 |  |
|  | 1 |  |
|  | 8 |  |
|  | 3 |  |
|  | 47 |  |

Využití hodnoticích nástrojů zdravotní gramotnosti vpraxi

1.4Determinanty zdravotní gramotnosti

Individuální faktory ovlivňující zdravotní gramotnost

Sociálně-ekonomické faktory ovlivňující zdravotní gramotnost

Kulturní aenvironmentální faktory ovlivňující zdravotní gramotnost

Faktory vkontextu zdravotnického systému ovlivňující zdravotní gramotnost

Technologické faktory ovlivňující zdravotní gramotnost

1.5Zdravotní gramotnost urůzných cílových skupin

1.5.1Zdravotní gramotnost dětí amládeže

Podpora zdravotní gramotnosti ve školách

Způsob realizace aktivit podle věku dítěte adospívajícího

Komponenty zdravotní gramotnosti udětí aadolescentů

1.5.2Zdravotní gramotnost dospělé populace

Faktory ovlivňující rozvoj zdravotní gramotnosti vdospělosti

Hlavní oblasti zdravotní gramotnosti vdospělém věku

Vliv demografických ukazatelů na zdravotní gramotnost dospělých

Vliv zdravotní gramotnosti na fyziologické těhotenství

Zdravotní gramotnost achronické onemocnění

1.5.3Zdravotní gramotnost seniorů

Faktory ovlivňující zdravotní gramotnost ve vyšším věku (interní/externí nebo iovlivnitelné/neovlivnitelné)

Hlavní oblasti posilování zdravotní gramotnosti useniorů

Zdravotní gramotnost aprevence useniorů

Zdravotní gramotnost afarmakoterapie

Hlavní rizika

Zdravotní gramotnost anefarmakologická léčba

Zdravotní gramotnost avyužívání služeb, digitalizace ve zdravotnictví

1.5.4Zdravotní gramotnost ulidí ze sociálně znevýhodněných skupin

1.5.5Zdravotní gramotnost uchronicky nemocných pacientů

1.5.6Zdravotní gramotnost umigrantů apříslušníků národnostních menšin