Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

Lenka Ládková

Mezopotámie

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Mezopotámie

Mezopotámie

Lenka Ládková

Zrcadlo internetového měsíčníku Natura (http://natura.baf.cz/),
mail: natura@snisnet.cz

Časopis vychází jednou měsíčně, nové číslo vycházi nejpozději těsně před koncem předchozího měsíce.

Všechny články jsou přehledně uspořádány v knihovně, která čtenářům umožňuje vybrat si články podle svého vlastního zájmu.

1. Přírodní podmínky

Mezopotámií nazýváme území v povodí středního a dolního (jižního) toku veletoků Eufratu a Tigridu, které se zhruba kryje s územím Iráku. Název pochází z řečtiny. Řekové však nazývali Mezopotámií (Mesopotamia, "Meziříčí", Potomai = řeky) jen území mezi středními toky obou řek, tedy bez jižní části, Babylónie.

Na severu a severovýchodě oddělovala Mezopotámii arménská a íránská pohoří od Arménie a Íránu. Odtud napadaly Mezopotámii horské kmeny. Průsmyky těchto pohoří procházely však také obchodní cesty, jimiž se dovážely zejména kovy.

Na jihu Mezopotámie, Perským zálivem, procházel obchod s Indií. Někteří badatelé soudí, že Perský záliv zasahoval ve starověku hluboko do vnitrozemí, takže např. Eridu, které je dnes vzdáleno 150 km od jeho břehu, leželo přímo u moře. Nové výzkumy ukazují, že tato teorie nemusí být správná a že poloha Perského zálivu byla snad ve starověku přibližně stejná jako dnes.

Na východ od jižní Mezopotámie, za pohořím Zagros, ležel při Perském zálivu Elam.

Na západě odděluje řeka Eufrat Mezopotámii od syrských a arabských stepí, odkud pronikaly do země kočovné semitské kmeny.

Se Sýrií byla Mezopotámie spojena bezpečnými obchodními cestami. Sýrie, která byla ve starověku křižovatkou obchodních cest spojujících Mezopotámii, Malou Asii, Středomoří a za příznivých okolností i Írán, měla pro Mezopotámii klíčový význam. Celé mezopotamské dějiny tedy provází zápas o její ovládnutí.

Od severovýchodu k jihovýchodu protékají Mezopotámií řeky Eufrat (arabsky Furád), a Tigris (Tidžlid), které pramení v arménských horách a ústí v Perském zálivu. Eufrat je delší (2 700 km) a o něco vodnatější. Tigris měří 1 900 km (Eufrat je blíž k Evropě).

2. Babylónie a Asýrie

Severní a jižní část Mezopotámie se od sebe liší geografickými i klimatickými podmínkami a také jejich historický vývoj je odlišný. Podle Babylónu, který byl asi od 19. stol. př.n.l. jejím hlavním městem, se jižní část nazývá Babylónie. Severní část se nazývá Asýrie, podle Aššuru, který byl nejstarším městem severu.

Babylónie se rozkládala od dnešního Bagdádu na severu až k Perskému zálivu na jihu. Severní část tohoto území se nazývá v klínopisných textech Akkat, podle nejstarší semitské říše v Mezopotámii, jež zde vznikla. Jižní část je nazývána Sumer podle obyvatelstva, které zde sídlilo a od něhož pocházejí nejstarší písemné památky.