Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

Simona Kotlárová

Historický přehled 21-Města na sklonku středověku

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Historický přehled 21 - Města na sklonku starověku a počátku novověku

Simona Kotlárová

Obyvatelstvo měst

Představa o populaci ve středověkém městě se dá následně vyčíslit několika propočty, lze předpokládat, že v jednom domě nežilo více jak 10 osob. Z tohoto faktu je možno odvodit stav uvnitř opevnění na jednom hektaru plochy středověké zástavby mohlo žít maximálně 200 lidí.

Největším městem v českých zemích byla Praha. Odhad počtu populace ve městě za vlády Karla IV. s tehdy již rozvinutým Novým Městem došel k počtu kolem 40 000 obyvatel. Můžeme prohlásit, že Praha byla v této době velkoměstem (za velkoměsto se počítalo město s více než 20 000 obyvatel). Za velká města s více jak 4 000 můžeme prohlásit bohatou hornickou Kutnou Horu, dále Plzeň, České Budějovice, Cheb, Olomouc, Jihlavu, Znojmo a Hradec Králové, ve Slezsku k nim patřila Opava a Vratislav, která se dala považovat skoro za velkoměsto. Do kategorie středních měst spadala města s více jak 2 000 obyvatel v předcházející skupině byla pouze města královská, do skupiny středních měst spadala již i města šlechtická, např. jihočeský Krumlov. Největší skupinu tvořila města s maximálním počtem 2 000 obyvatel, ale vesměs počet obyvatel nepřesahoval více jak několik stovek lidí, čímž se město blížilo vsím. Odhaduje se, že zhruba asi jedna šestina, možná sedmina, ze dvou milionů obyvatel Čech žila před husitskou válkou ve městech.

Po husitských válkách došlo ve většině měst ke ztrátám na populaci, leckterá města ztratila pětinu obyvatel, Brno mělo dokonce třetinu stavu před revolucí.

Sociální rozvrstvení měst můžeme shrnout podle koncepce do tří případně čtyřvrství. První vrstva, patriciát, nejbohatší ze všech tříd ve městě, ovládal dění ve větších městech až do poloviny 14. století. Vesměs šlo o několik málo rodin pohybujících se volně po území státu. Zároveň se patriciát nepřátelsky projevoval proti šlechtě. Od druhé poloviny 14. stol počal pronikat do vedoucích pozic nový patriciát pocházející z řad bohatých řemeslníků. Zároveň docházelo k národnostní proměně, neboť na místo německého patriciátu se prodíral český.

Střední vrstvu a zároveň nejširší tvořilo 50 - 70% obyvatel řemeslnického a obchodnického původu. Později se do městské rady prosadila i tato vrstva, o politice rozhodovala hlavně za husitské revoluce.

Třetí vrstvu zahrnovalo obyvatelstvo města, které nevlastnilo žádné vlastní výrobní prostředky a muselo hledat zdroj obživy v závislosti na jiné osobě. Počet příslušníků této vrsvy se pohyboval kolem 30 - 40%.

Právo a politika

Hned po založení města přinesl lokátor s sebou městské právo. Je jisté, že hned od počátku zakládání měst v Čechách se vytvářelo právo přinesené z oblastí severoněmeckých a jihoněmeckých měst. Základem obou práv se stalo vytvoření systému svobod pro širší vrstvu obyvatel. Organizace právního systému vycházela ze tří až čtyřstupňové kompetenční struktury. V praxi to vypadalo následovně: město nižšího práva se v řešení otázek, případně v řešení složitého sporu obracelo na město s vyšším stupněm znalosti práva. Na základě rozhodnutí Jana Lucemburského o městském právu došlo k právnímu zrušení dotazování se města Magdeburka, z kterého právo původně vycházelo, neboť vyložením práva mohlo dojít k ovlivnění sporu ze strany dotazovaného města.

Právní řízení probíhala v zasedajícím orgánu města zvaném městský soud, který mohl vynášet rozsudek nad provinilcem. Neblahým důsledkem absolutního práva nad provinilcem bylo, že docházelo k potrestání nevinného člověka ve prospěch zámožného měšťana. Z tohoto důvodu a mnoha jiných byla ustavena na zemském sněmu 1523 komise, která měla pracovat na sjednocování práv. Pokus se podařil a v roce 1579 vyšel tiskem spis Práva městská království českého.

Městské právo

Městská správa

Hospodářství

Královská a poddanská města

Výstavba a zástavba měst

Tržiště

Radnice

Městská předměstí

Umění a kultura

Zábava

Vzdělávání ve městech

Univerzita

Hornická města a zpracování kovů

Mincovny

Obrana a hotovost

Městské opevnění

České Budějovice - město

Letohrádek Belveder

Kolín- město

Písek - město

Slavonice - město

Dům U minuty

Dům U zvonu

Beroun - městské opevnění

Schwarzenberský palác

Horažďovice - městské opevnění

Nymburk - městské hradby

Karlův most a mostecké věže

Litoměřice - radnice

Nové Město - radnice

Prašná brána

Staroměstská radnice

Stříbro - radnice

Židé ve městech

Židovské ghetto

Židovské náboženství

Městské symboly