Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

Simona Kotlárová

Historický přehled 23 - Kolonizace, denní život

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Historický přehled 23 - Kolonizace, denní život ve středověku a novověku.

Simona Kotlárová

Osídlení

Osídlování krajiny mělo dvě hlavní kolonizační fáze. První fáze spadá do období příchodu prvních zemědělců na naše území a končí ve 13. století, období nazýváme vnitřní kolonizace. Druhá fáze spadá do 13. až 14. století, nazývá se vnější kolonizace.

Nejstarší osídlení vesměs nepřesahovalo vrstevnici 300 m n.v., kde se roční teplotní průměr pohyboval okolo 15 °C. Územně sem spadá v Čechách Polabí, Poohří, Povltaví, povodí Bíliny, na Moravě dolní povodí Moravy a Dyje.

Na počátku 13. století postoupilo osídlení zhruba až na 500 m n. v., zemědělské podmínky zde již nejsou tak příhodné, půda je chudší, průměrná roční teplota je o stupeň nižší.

Třetí etapa kolonizace postoupila nad 500 m n. v., průměrná roční teplota zde klesala pod 12 °C a půda byla neúrodná. Osídlení v těchto končinách bylo spíše nepravidelné.

V polovině 14. století se kolonizace téměř zastavila a vesnice dostaly dnešní ráz zástavby, vyplývající ze zemědělského systému rozdělení půdy. V pohraničních částech se na kolonizaci podílelo i německé obyvatelstvo.

Ves vznikla z podnětu feudála, který se dohodl s lokátorem, jenž rozdělil půdu nově zakládané vesnice na jednotlivé díly a povolal kolonisty. Smlouvou se lokátor zavázal platit pravidelný poplatek feudálu, na jehož pozemku usedlosti vznikly. Lokátorství se většinou stalo doživotní funkcí s určitým stupněm pravomoci nad vesnicí, leckdy se tento úřad stal po smrti lokátora dědičným.

Charakteristickým rysem každé vesnice je půdorys, na kterém vesnice vznikla. Často je půdorys v souvislosti s plužinou, která přímo na zástavbu navazuje. Na půdorys vesnice měla vliv též krajina. Půdorysně rozlišujeme vesnice na několik typů řadí se sem návesní typy: návesovka a okrouhlice - osídlení se koncentrovalo okolo návsi. Dalším typem jsou lesní lánové vsi v těchto typech se zástavba ve vsích roztahuje podél cesty a potoka až na několik kilometrů. Tento typ můžeme nalézt v horách. Pro silniční typy vesnic je charakteristické, že zástavba se koncentrovala podél silnice, ale na rozdíl od lesní lánové vsi domy na sebe navazovaly.

Hospodaření na plužinách

Hospodářská výroba počala ve 13. a 14. století pomalu ale jistě stoupat, tento vzestup historikové nazývají agrární revolucí. Proces růstu zemědělské produkce můžeme sledovat nejenom u nás, ale i na mnoha místech evropského kontinentu. Rozvoj podnítilo nejenom zavedení nového systému obdělávání plužin (pole), ale též nárůst populace a hledání dokonalejších zdrojů potravy.

Nový systém se zakládal na trojpolním hospodaření, tj. pravidelném střídání ozimu, jaře a úhoru. K ozimu se používalo žito, v některých úrodných krajinách i pšenice. Z jařin se pěstoval oves, ječmen, proso, od 15. století též pohanka. Úhor se z regeneračních důvodů nechával jeden rok ladem (bez zasetí), nebo se osel tzv. zeleným úhorem, který půdu nevyčerpával k tomuto účelu se pěstoval hrách. Na úhoru se prováděla též pastva dobytka.

Složitější situace nastala v oblastech vysoko položených, zde bylo možno praktikovat trávopolní hospodářství.

V období trojpolního hospodářství mělo velký význam i vláčení, kterým se zároveň kromě kypření stahoval plevel. Vláčelo se dřevěnými bránami, které byly opatřeny dřevěnými hřeby.

Trávopolní hospodářství

Trojpolní hospodaření

Chov domácího zvířectva

Zástavba

Roubená konstrukce

Rámová konstrukce

Sloupková konstrukce

Hrázděná konstrukce

Usedlost

Stavební dispozice

Topeniště

Rodinný život

Stravování

Vaření

Pražmo

Pečení

Kultura stolování

Odívání

Ženský šat

Mužský šat

Obuv

Kosmetika

Hygiena

Morové nákazy

Cestování, doprava

Kultura cestování

LITERATURA: