Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

Ervin Chrt

Obhajoba evolučních teorií

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Obhajoba evolučních teorií

Obhajoba evolučních teorií

Ervin Chrt

poznámkou doplnil: Jiří Svršek

Zrcadlo internetového měsíčníku Natura (http://natura.baf.cz/),
mail: natura@snisnet.cz

Časopis vychází jednou měsíčně, nové číslo vycházi nejpozději těsně před koncem předchozího měsíce.

Všechny články jsou přehledně uspořádány v knihovně, která čtenářům umožňuje vybrat si články podle svého vlastního zájmu.

Článek původně publikován na serveru World Online - [X1]

Proti evolučním teoriím existuje celá řada výtek. Fakt, že na druhé straně máme k dispozici mnoho variant, které více či méně modifikují původní Darwinovu hypotézu, ukazuje, že opravdu ne všechny detaily této teorie do sebe zapadají s přesností hodinového stroje. Nicméně z řady důvodů jsou evoluční hypotézy stále tím nejlepším vysvětlením vzniku a vývoje pozemského života.

V tomto článku se pokusím popsat hlavní výtky, které existují proti evolučním teoriím, stejně jako odpověď evolučních biologů. Oněmi "výtkami" myslím argumenty alespoň rámcově se pohybující v oblasti vědy, názory jaksi "gramotné". Tudíž se třeba vůbec nebudeme zabývat námitkou, že svět je starý 6 000 let a zkameněliny jsou dílem ďábla, stejně tak pomineme třeba možnost původu lidí z Atlantidy, Lemurie či ze Síria. Bývá dobrým zvykem hned na úvod říct rámcový postoj autora článku: Tedy, evoluční teorie jsou z mého hlediska pro dnešek tím nejlepším vysvětlením původu a vývoje života na Zemi. Nejsou nicméně možná odpovědí úplnou. Oné úplnosti však podle mého názoru rozhodně nedosáhneme tím, že budeme tvrdit "takhle to nebylo", ale spíše dodatkem "bylo to ovšem také takhle", "působilo zde ještě toto".

Výtka první: Hodinky nevzniknou samy

V živých organismech existuje něco na způsob účelnosti, vše do sebe přesně zapadá. Něco takového nemohlo vzniknout náhodou. Pokud třepete kontejnerem řady součástek, nevzniknou vám z toho funkční hodinky.

Odpověď na tuto námitku má několik rovin. Především, základem evolučních teorií je koncepce výběru, některé struktury jsou stabilnější než jiné, dokáží se rychleji rozmnožovat apod. Lze tedy říci, že pokud uspořádaná struktura vykazuje nějaké známky dědičnosti (vlastně je schopná ve svém okolí vyvolat autokatalytickou reakci, kladnou zpětnou vazbu), posléze v prostředí převládne. Jestliže tedy dáte do hromady šrotu hodinky se zabudovanou schopností vytvářet další hodinky, dostanete po čase místo chaosu vlastně uspořádanou sadu hodinek. Námitka by mohla znít, jak vlastně vznikly ony první hodinky: Zde lze odpovědět, že v takovém prostředí, které předpokládáme před miliardami let na Zemi, se složité organické molekuly vytvářely jaksi automaticky. Aminokyseliny i prekurzory nukleových kyselin se podařilo za těchto okolností vytvořit i v laboratorních podmínkách.

Výtka druhá: Kde je něco "mezi"?

Proč dnes nepozorujeme žádný "plynulý" přechod mezi živou a neživou přírodou,ale ostrou dělící čáru?

Je pravda, že pokusy najít jakési "první organismy", něco "napůl živého", "protoplazmu" apod. skončily neúspěchem. Toto pátrání mimochodem popisuje Stephen Jay Gould ve své i v češtině vzniklé knize Pandin palec.

Možnou odpovědí, nicméně nepříliš přesvědčivou, na onen přechod mezi životem a neživotem, by mohly být viry. Ty nicméně potřebují ke svému rozmnožování další živé organismy, a proto jsou jen stěží oním hledaným vývojovým mezičlánkem (otázka původu virů je samozřejmě námět na celou knihu.

Asi nejlepším argumentem na to, proč už dnes na Zemi nenajdeme onu organickou prapolévku, je již zmíněný příklad s hodinkami. Jakmile jednou vznikly hodinky schopné přeměňovat šrot na sebe samé, onen šrot rychle vymizel, byl "sežrán".

Výtka třetí: Ale co ty první hodinky?

Výtka čtvrtá: Čas

Výtka pátá: Testovatelnost vědeckých teorií

Výtka šestá: Funkčnost pouze v celku

Výtka sedmá: Chybí spojovací články

Výtka osmá: Chybějící podobnost

Výtka devátá: Boj o život

Výtka desátá: Nic nemá smysl

Výtka jedenáctá: Máme být zlí?

Výtka dvanáctá: Nejsou jen geny

Závěr

Poznámka

\frac{dx(t)}{dt} = a.x(t) + b