Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

John G. Cramer

Transakční interpretace kvantové mechaniky

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Transakční interpretace kvantové mechaniky

Transakční interpretace kvantové mechaniky John G. Cramer

zpracoval: Jiří Svršek

Zrcadlo internetového měsíčníku Natura (http://natura.baf.cz/),
mail: natura@snisnet.cz

Časopis vychází jednou měsíčně, nové číslo vycházi nejpozději těsně před koncem předchozího měsíce.

Všechny články jsou přehledně uspořádány v knihovně, která čtenářům umožňuje vybrat si články podle svého vlastního zájmu.

Kvantová mechanika je svým způsobem záhadná teorie. Její interpretace obsahují různé problémy a paradoxy, jako je kočka, která je se stejnou pravděpodobností živá a mrtvá současně, jako jsou vesmíry, které se rozštěpí na další vesmíry při každé kvantové události, jako je realita, která se změní pokaždé, když se na ni inteligentní pozorovatel dívá nebo jako jsou matematické rovnice, které popisují spíše naše "poznání" než fyzikální realitu.

Na rozdíl od jiných fyzikálních teorií se kvantová mechanika nevyhnula různým interpretacím, které se snaží její paradoxy vysvětlit nebo odstranit.

John G. Cramer, autor článku [X1], publikoval v roce 1980 svoji vlastní interpretaci kvantové mechaniky, kterou nazval "transakční interpretace".

Formulace matematické teorie není totéž jako úplné pochopení jejího významu.

Význam matematiky kvantové mechaniky je dnes předmětem intenzivního zkoumání a rozporů mezi fyziky a stal se také vděčným tématem filozofie přírodních věd.

Podobně kvantován je například moment hybnosti částice.

Heisenbergův princip neurčitosti. Podle principu neurčitosti dvojice "konjugovaných" proměnných (jako je poloha a hybnost nebo energie a čas) nelze měřit se stejnou přesností ve stejný okamžik, neboť nemají v daný okamžik stejně definované hodnoty.

Bornův zákon pravděpodobnosti. Podle tohoto zákona druhá mocnina absolutní hodnoty vlnové funkce odpovídá pravděpodobnosti toho, že se systém nachází ve stavu popsaném danou vlnovou funkcí.

Bohrův princip komplementarity. Podle tohoto principu je Heisenbergův princip neurčitosti vnitřní vlastnost přírody a nikoliv problém měření.

Heisenbergova interpretace znalosti. Podle této interpretace vlnová funkce není fyzickou vlnou, která se pohybuje prostorem ani není přímým popisem fyzikálního systému, ale matematickým popisem znalosti pozorovatele, kterou získal měřením systému.

Heisenbergův positivismus. Podle tohoto principu nemá smysl diskuse o aspektech reality, které leží za formalismem kvantové mechaniky, neboť diskutované veličiny nebo fyzikální entity lze měřit experimentálně.

První tři principy kodaňské interpretace slouží k propojení formalismu kvantové mechaniky s výsledky fyzikálního měření. Poslední dva principy, formulované Heisenbergem, reagují na Einsteinovy kritiku "strašidelného působení na dálku". Podobné problémy souvisejí s obecným problémem nelokalizace.

Phillips Feynman a John Archibald Wheeler.