Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

kolektiv

Jak se vyvíjí dětský mozek

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Jak se vyvíjí dětský mozek

Po narození

Kdyby vědci mohli odposlouchávat mozek embrya 10, možná 12 týdnů po početí, zaslechli by podivuhodný zvuk. Nervové buňky vyvíjejícího se mozku burácejí cílevědomou aktivitou. Neurony, jak se tyto dlouhé, které vodí nervovým systémem a mozkem elektrické zprávy, nazývají, si nepřenášejí signály jen tak halabala. Naopak, je stále zřejmější, že rytmické praskání elektriky vzniká z koordinovaných vln nervové aktivity, a že tyto pulsující vlny mění tvar mozku. Vtesávají mentální obvody do vzorců, které, až bude čas, umožní novorozenému dítěti vnímat hlas otce, matčin dotek...

Mezi všemi objevy, které v posledních letech vyšly z neurobiologických laboratoří, je možná nejzajímavější zjištění, že elektrická aktivita mozkových buněk mění fyzickou strukturu mozku. Rytmická palba neuronů není jen vedlejším výsledkem výstavby mozku. Je základem procesu, který začíná značnou dobu před narozením. Mozek není počítač, který by byl sestaven a pak spuštěn. Začíná pracovat dlouhou dobu předtím, než je hotov. A stejné procesy, které tvoří mozek před narozením, řídí explozi učení, která nastává bezprostředně po něm.

Při narození obsahuje dětský mozek 100 bilionů neuronů. Je zde také trilion gliálních buněk, které jsou jakousi pláství vyživující a chránící neurony. Avšak zatímco počet nervových buněk je definitivně hotov, způsob, jakým jsou mezi sebou pospojovány, se ještě má dotvářet. "V tomto okamžiku mozek již nachystal obvody, které odhadl jako nejlepší pro potřebu vidění, vyjadřování atd." říká Karla Shatz z Kalifornské university v Berkeley. A nyní je na nervové aktivitě - která již není spontánní, ale je ovlivňována záplavou smyslových vjemů - jakým způsobem tuto základní síť dotvoří. Během prvních let života prochází mozek řadou význačných změn. Už brzy po narození vytváří o triliony více spojů mezi neurony, než by kdy mohl využít. Následuje proces přirozeného výběru, který připomíná Darwinovu teorii - vyloučí se ty spoje, které mozek nepoužívá nebo používá málo. Zbylé spoje v dětském mozku podstoupí drastické vyjednocení začínající v deseti letech nebo dřív. Pokud dítě nemá stimulující prostředí, mozek trpí. Výzkumníci z Baylor College of Medicine zjistili, že dětem, které si moc nehrají nebo mají málo doteku, se mozek rozvíjí o 20-30% méně než u normálních dětí jejich věku.

Aktivita mění mozek

Laboratorní zvířata - krysy, chované v klecích, kde měly hračky, vykazovaly daleko vyvinutější chování než krysy odkázané do nezajímavých beden a nejen to - měly asi o 25% méně synapsí na neuron. Řečeno jinak - bohaté zážitky skutečně vytvářejí bohaté mozky. Nové poznatky o vývoji mozku jsou však více než jen zajímavá věda. Dají se využít. Plynou z nich vážné důsledky pro rodiče a politiky. V dnešní době, kdy mámy a tátové jsou stále více pohlceni zaměstnáním, je stále podceňována důležitost blízké rodičovské péče, nutnost chovat dítě, mluvit s batoletem, dodávat dítěti stimulující zážitky. Ukazuje se naléhavá potřeba předškolních programů navržených k optimálnímu vývoji schopností mozku malých dětí. Odborníci varují, že bez takových programů by se trend snižovat náklady na péči tím, že matky malých dětí a batolat chodí do práce, mohl těžce nevyplatit.

"Existuje časový rozvrh rozvoje mozku, a nejdůležitějším rokem je ten první", poznamenává Frank Newman, prezident Education Commission of the States (Výchovné a vzdělávací komise Států). Zanedbávání nebo zneužití dítěte do tří let věku je velmi obtížné či dokonce nemožné napravit.

Důležitost genů

Vše začíná kolem třetího týdne těhotenství, kdy se v embryu tenká vrstva buněk svine dovnitř a vytvoří tím jakýsi cylindr naplněný tekutinou - tzv. nervovou trubici (neural tube). V této trubici se buňky zuřivě množí - každou minutu vznikne asi 250 000 nových buněk - vytváří se mozek a páteřní kanálek (spinal cord) ve sledu přesně daných kroků. Nežádoucí změny v prostředí dělohy, způsobené podvýživou matky, zneužíváním drog nebo třeba virovou infekcí, mohou narušit hodinářsky přesný postup tvorby nervového systému. Následkem mohou být některé formy epilepsie, mentální retardace, autismus či schizofrenie.

Lidé, kteří studují mozek, zůstávají v úžasu. Ne však nad tím, že vývoj mozku probíhá občas chybně, ale nad tím, že v takové většině probíhá správně.

Co mohou dělat rodiče?

Novorozenci vidí, i když nedokáží zaostřit a rozeznat detaily. Rodiče mohou s dětmi pravidelně cvičit koordinaci vidění a předejít tak případným zrakovým vadám. Již ve druhém měsíci života dítěte se vyvíjí emoční obvody pro pocit uspokojení nebo neuspokojení. Na jejich základě se pak vyvíjí vyšší emoce, např. radost a smutek, závist či náklonnost, pýcha nebo stud. Láskyplná a stálá péče poskytuje dětskému mozku dostatek stimulů pro správný vývoj. Jž před porodem dítě rozezná a ladí se na melodii matčina hlasu. Šestiměsíční dítě rozeznává samohlásky, ze kterých se pak buduje řeč. Rodiče by měli na své děti mluvit co nejvíce - urychluje a zkvalitňuje to tvorbu řeči. Melodický hovor matky pak dítěti pomáhá spojovat zvuky s objekty.

Děti se dokáží, i když nekoordinovaně, pohybovat již od narození. Další čtyři roky se postupně (přes sahání po předmětech, válení, sezení, lezení, chůzi a běh) rozvíjí schopnost mozku koordinovat i ty nejsložitější pohyby. Rodiče by měli poskytnout dítěti co nejvíce pohybové svobody. I prosté sahání po předmětech rozvíjí mozkovou koordinaci. I aktivity jako jsou kreslení, nebo hra na housle či piano také rozvíjí pohybové dovednosti.

První dáma i hollywoodské hvězdy

Hillary Clintonová tento rok publikovala na základě nejnovějších zjištění o vývoji dětského mozku několik článků o tom, jak se dá snadno, úspěšně a lacině stimulovat správný vývoj dětí například pravidelným čtením před spaním. Je totiž již prokázáno, že děti, jimž rodiče pravidelně, ve vzájemném doteku, četli, dříve a lépe, než jejich vrstevníci četly, a v dospělosti neměly problémy se sebevyjádřením. Dětským lékařům se doporučuje, aby čtení před spaním v některých rodinách přímo předepisovali. Navíc se ukazuje, že právě ve věku, kdy děti tráví stále více času před obrazovkou televizoru nebo počítače, je večerní společné čtení výborným doplňkem a prevencí před odcizením a izolací nastávajícího informačního věku.

Americká televizní společnost ABC-TV začala letos v nejlepším vysílacím čase vysílat seriál o rozvoji dětského mozku, ve kterém vystupují Tom Hanks a Robin Williams. Pod různé další výchovné a informační akce různých nadací a společností se podepsali a při různých příležitostech vystoupili např. Barbara Streisandová, Whitney Houstonová a Whoopi Goldbergová, Steven Spielberg se svou ženou založili společnost na výrobu dětských výchovných filmů a také Starbright nadaci.

Odkazy:

BARAKA. BARAKA. Časopis pro nový věk.

časopis o přírodě, vědě a civilizaci