Tato kniha je Vám k dispozici zdarma. Mimo jiné z tohoto důvodu neprošla korekturami a redakčními úpravami nakladatele, stejně tak výsledná elektronická podoba knihy nebyla detailně kontrolována. To znamená, že kniha může obsahovat gramatické, stylistické a jiné chyby. Omlouváme se za ně.

A abychom nezapomněli: to, že je kniha zdarma neznamená, že k ní nemá práva konkrétní autor. Než ji případně zveřejníte na svém webu, tak si to prosím ověřte.

Tomáš Garrigue Masaryk

Nová Evropa: Stanovisko slovanské

www.palmknihy.cz

© Palmknihy s.r.o. 2000-2013

Nová Evropa: Stanovisko slovanské

Nová Evropa: Stanovisko slovanské

Tomáš Garrigue Masaryk

PŘEDMLUVA K VYDÁNÍ ČESKÉMU

Vydání francouzské a anglické bylo vytisknuto jako rukopis a nebylo dáno na knižní trh. Ke zprávě v předmluvě k tomu vydání dodávám, že část původního rukopisu, jak teď vidím, byla vytisknuta v "Československém Deníku", vycházejícím v Rusku a na Sibiři (čís. z 16. dubna 1918 a násl.).

Měl jsem jistou pochybnost, mám-li knihu uveřejnit, maje nyní tak odpovědné postavení.

Rozhodl jsem se pro uveřejnění, protože se kniha přece jen dostává na veřejnost; a mimo to, kniha má význam jako historický dokument. Je soustavnějším zpracováním těch politických zásad, jež tvořily program naší zahraniční propagandy.

Dnes formuloval bych některé podrobnosti jinak, ale v zásadních věcech řekl bych totéž.

Vidím, že spis prozrazuje neklid války a revoluční propagandy, ale přece jen v míře neveliké; v celku neztratil jsem svého vědeckého klidu a jsem jist také tím, že jsem vůči svým politickým odpůrcům a nepřátelům a proti nim přes všecky rozličné hrůzy vyhnanství zůstal odpůrcem a nepřítelem slušným a spravedlivým.

V Praze, 5. ledna 1920.

T. G. M.

PŘEDMLUVA K ANGLICKÉMU A FRANCOUZSKÉMU VYDÁNÍ.

Tato kniha má dlouhou historii. Byla původně napsána loni v Petrohradě, za neklidu revolučního.

Šlo mi o to, objasnit našim vojákům zásadní problémy války; jim kniha byla věnována.

Odevzdal jsem rukopis ruské tiskárně; ale domnívám se, že teď kniha na Rusi vyjít nemohla.

Mezitím musil jsem odejet na Západ; na cestě Sibiří a Tichým Oceánem zpracoval jsem část svého rukopisu v tuto knížku, kterou teď předkládám politické veřejnosti. Psal jsem, nemaje k disposici skoro žádné literatury; jen při poslední revisi rukopisu mohl jsem tu a tam použít literatury americké.

Opakuji však, že mi šlo o objasnění zásadních problémů válkou rozvířených.

Washington, v říjnu 1918.

T. G. M.

VĚNOVÁNÍ.

Bratři, čeští, slovenští vojáci!

Věnuji tuto práci Vám, Vám, kteří jste vstoupili do spojeneckých armád na Rusi a ve Francii, v Americe a Anglii, v Italii a všude, kde jste jako volní občané mohli projevit své protirakouské smýšlení a odhodlání, bojovat za svobodu a nezávislost našeho národa.

Věnuji spisek také Vám, kteří musíte bojovat pro Rakousko z donucení.

Věnuji ho především památce Vás, kteří jste v řadách rakouské armády a mimo ni projevili vůli k národní nezávislosti a svoje mužné odhodlání spečetili svou mučednickou smrtí; Vy jste se mně stali vzorem, Váš příklad, Váš program činu rozhodl mne a přivedl v tábor odhodlaných, nesmiřitelných nepřátel habsburského Rakouska.

Vojna nás všechny překvapila nepřipravenými.

Neočekával jsem evropskou válku, ale později než 1914; důkazem tomu je fakt, že jsem v létě 1914 Navazoval styky, jimiž jsem se chtěl pokusit o smíření Srbů a Bulharů pro případ nečekané konflagrance. Vypovězení války stihlo mne v Německu, cdk'ud jsem pomšlel na cestu do Paříže a Londýna, abych si zabezpečil pomoc pro svůj pokus smiřovací. Nevěřil jsem ve válku ani po jejím vypovězení; myslil jsem, že císař Vilém se spokojí hrozbou a že státníci znepřátelených mocností se dohodnou. To očekávání zakládal jsem na odhadu, co válka bude znamenat, jak pronikavě zasáhne do osudů všech národů a lidstva; byl jsem dost naivní věřit, že monarchové a jich ministři se probudí tou hroznou odpovědností, která padá na každéhoékdo k rozpoutání aneb zamezení války mohl přispět.

Začátkem srpna 1914 vrátil jsem se do Prahy.

Vykládám zde náš národní program, jak pojímáme válku, její význam a co od ní čekáme úplnou nezávislost našeho národa a obnovení státu českých zemí se Slovenskem. Domáháme se rozčlenění Rakousko-Uherska. Tento náš program není pouze negativní, naopak je positivní; naše samostatnost má býti částí politické a sociální organisace celé Evropy a lidstva. Otázka Čech a Slovenska je otázkou světovou.

HISTORICKÝ VÝZNAM VÁLKY