Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.
Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

PhDr. Ľubomíra Lizáková, PhD., MPH, a kolektiv

FYZIKÁLNÍ VYŠETŘENÍ DÍTĚTE

Hlavní autorka a vedoucí autorského kolektivu: PhDr. Ľubomíra Lizáková, PhD., MPH

Autorský kolektiv:
PhDr. Valéria Horanská, PhD., MPH
PhDr. Bc. Ľudmila Andraščíková, PhD., MBA, MPH
doc. PhDr. Ľubomíra Tkáčová, PhD., MPH

Recenzentky:
prof. PhDr. Mgr. Monika Jankechová, PhD.
doc. PhDr. Silvia Puteková, PhD., MPH

© Grada Publishing, a.s., 2025
Cover Photo © depositphotos.com, 2025
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2025
Obrázky dodaly autorky. Zdroje jsou uvedeny u jednotlivých obrázků.
Obrázky 3.5, 5.4 a 5.7 překreslila podle podkladů od autorek BcA. Anna Brátová.

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 10 115. publikaci
Odpovědná redaktorka Mgr. Ivana Podmolíková
Sazba a zlom Karel Mikula

Počet stran 128
1. vydání, Praha 2025
Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění však pro autory ani pro nakladatelství nevyplývají žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-271-8039-4 (ePub)
ISBN 978-80-271-8038-7 (pdf)
ISBN 978-80-271-5607-8 (print)

Předmluva

Fyzikální posouzení dítěte z pohledu ošetřovatelství je vysokoškolská učebnice určená především studentům v oboru ošetřovatelství, ale také sestrám a všem, kteří začínají pracovat nebo již pracují na pediatrických odděleních a jejich kompetencí je fyzikální posouzení dítěte ve všech vývojových stadiích. Snahou autorek bylo zapracovat do publikace oblasti zásadní pro důkladné sesterské fyzikální vyšetření dětského pacienta, které mají pomoci v poskytování kvalitní ošetřovatelské péče. Precizní fyzikální posouzení je relevantním zdrojem informací a vede ke správně stanoveným sesterským diagnózám a k poskytování kvalitní ošetřovatelské péče. Rovněž vede k budování důvěry a vztahu rodičů a dítěte k sestře i její práci.

Věříme, že publikace přinese orientační přehled fyzikálního posouzení dětského pacienta a bude dobrou pomůckou při výuce ošetřovatelství.

autorky

1 Rozdělení dětského věku

Rozdělení dětského věku (podle Košťálová akol., 2015)

■prenatální období, ato embryonální (0. až 3. měsíc) afetální (4. až 9. měsíc)

■novorozenecké období (neonatální), širší (0 až 28dní), užší (0 až 7dní)

■kojenecké období (1. den až 12. měsíc), mladší (0. až 6. měsíc) astarší (6. až 12. měsíc)

■batolecí období (1. až 3. rok), mladší (1. až 2. rok) astarší (2. až 3.rok)

■předškolní období (3. až 6. rok)

■školní období (6. až 15. rok), mladší (6. až 12. rok) astarší (12. až 15. rok)

■adolescence (období mladistvých, 15. až 18. rok)

Jednotlivá věková období mají obvykle své anatomické, fyziologické afunkční zvláštnosti. Vrůzném věku je třeba jinak přistupovat kdítěti, jinak hodnotit laboratorní nálezy. Pro určitý věk jsou specifické určité charakteristické příznaky nemoci.

1.1Přehled jednotlivých vývojových období

Prenatální období

Prenatální nebo nitroděložní vývoj učlověka trvá 10 lunárních měsíců, tedy 280dní (40týdnů, 9 kalendářních měsíců). Hlavním úkolem prenatálního období je vybudovat organismus budoucího jedince natolik, aby byl při narození schopen přejít do náročnějšího prostředí azačal při základní péči fyzicky samostatně existovat. Prenatální fáze začíná oplodněním vajíčka akončí porodem. V1. trimestru (embryonální stadium) se uskutečňuje nejprudší růst adiferenciace. Na konci tohoto období jsou již založeny všechny orgány, embryo se mění na fetus. Zrání se uskutečňuje kraniokaudálně, tzn.nejdříve zraje hlava, nejpozději končetiny, ataké proximálně distálně. Nejdříve zrají ramena, stehna, nejpozději se diferencují ruce anohy.

Negativní vnější činitelé mohou způsobit vznik vrozených poruch plodu. Největší vliv mají právě vembryonálním stadiu, kdy se utvářejí tělesné orgány. Nevhodná výživa těhotné matky, infekční nemoci, některé léky nebo drogy mohou výrazně narušit vývoj embrya.

Novorozenecké období

Novorozenecké období trvá od narození do 28. dne života. Prvních 7dní života novorozence označujeme jako užší novorozenecké období. Významnou charakteristikou je adaptace dítěte na vnější prostředí. Lidský novorozenec je zcela bezmocný, odkázaný na péči dospělých. Na rozdíl od většiny ostatních savců je také pohybově velmi nezralý. Relativně dobře ovládá jen pohyby hlavou apohyby mimického svalstva. Novorozenec má vyvinuty všechny základní nepodmíněné reflexy (hledací, polykací, sací, vyprazdňovací, obranné, orientační, úchopové apolohové), které mu umožňují vyrovnat se se základními požadavky nového životního prostředí. Postupně se rozvíjejí azdokonalují všechny základní funkce jednotlivých systémů (kardiovaskulární systém, dýchací systém, příjem výživy, udržování stálosti vnitřního prostředí, schopnost normálního srážení krve, termoregulace, ochrana před infekcíatd.).

Tělesný vývoj

Donošený novorozenec váží vprůměru 3500 g. Děti shmotností nižší než 2500 g označujeme jako děti snízkou porodní hmotností. Děti sporodní hmotností nižší než 1500 g charakterizujeme jako děti svelmi nízkou porodní hmotností. Donošený novorozenec sporodní hmotností nad 4000 g je hypertrofický novorozenec. Po porodu nastává ukaždého novorozence fyziologický hmotnostní úbytek, který je 5–10%, přičemž nejnižší hmotnost je 3.–4. den. Hmotnostní úbytek dítě vyrovnává do 7.–10.dne po narození (tab.1.1 a1.2).

Tab.1.1 Klasifikace novorozenců podle porodní hmotnosti

Charakteristika

Hmotnost

optimální porodní hmotnost novorozence

porodní hmotnost ≥ 2500 g

novorozenec snízkou porodní hmotností (low birth weight, LBW)

porodní hmotnost méně než 2500 g

novorozenec svelmi nízkou porodní hmotností (very low birth weight, VLBW)

porodní hmotnost méně než 1500 g

novorozenec sextrémně nízkou porodní hmotností (extremely low birth weiht, ELBW)

porodní hmotnost méně než 1000 g

nadměrná porodní hmotnost novorozence

porodní hmotnost > 4500 g

Zdroj: Kovács akol., 2014

Tab.1.2 Klasifikace novorozenců podle gestačního věku

Charakteristika

Gestační týden

donošený novorozenec

porod po ukončeném 37. gestačním týdnu adříve

nedonošený novorozenec

porod před ukončeným 37. gestačním týdnem

přenošený novorozenec

porod po 42. gestačním týdnu apozději

Zdroj: Kovács akol., 2014

Motorický vývoj

Motorika novorozence je velmi nedokonalá, nezralá, rozsah pohybů je omezen. Jeho pohyby jsou neúčelné aspontánní. Neudrží ve vzpřímené poloze hlavičku, pěstičky jsou obvykle zaťaty, neuchopuje předměty. Novorozenec většinu dne prospí, přibližně čtyři hodiny bdí. Reakce novorozence na okolí (chování) jsou řízeny zejména nepodmíněnými reflexy (obr.1.1). Jsou to reflexy spojené spříjmem avylučováním potravy (sací, polykací, vylučovací), reflexy polohové, reflex úchopový (automatické sevření předmětu do pěstičky), reflexy obranné (zúžení zornice při dopadu světla).

Obr.1.1 Reflexy novorozence. Zdroj: The Newborn Examination, 2015.
a– Moroův reflex, b– úchopový reflex novorozence, c– chůzový mechanismus, d– asymetrický tonický šíjový reflex, e– hledací reflex, f– Babinského reflex

Kognitivní vývoj

Zhlediska kognitivního vývoje hovoříme unovorozence opociťování (reagování na smyslové podněty), paměti,učení aovývoji citů.

Kojenecké období

Období mezi 28. dnem života aprvním rokem se označuje jako kojenecké. Vtomto stadiu je dítě nejzranitelnější, ale také zároveň nejtvárnější. Je to etapa intenzivního růstu avývoje dítěte. Mezi oblasti, které zaznamenávají prudký rozvoj, patří motorika, poznávací procesy, socializace. Vkojeneckém období začíná senzoricko-motorický vývoj. Senzorický vývoj je úzce spjat smotorickým vývojem. Dítě se intenzivně učí rozeznávat předměty, zvuky apachy. Později se naučí rozeznávat to, že iono samo je objektem mezi objekty.

Tělesný vývoj

Donošené dítě zdvojnásobí porodní hmotnost ve 4. měsíci aztrojnásobí vprvním roce života. Průměrná tělesná hmotnost ročního dítěte je 10 kg. Průměrná tělesná výška ročního dítěte je 75 cm. Dentice, první zub mléčného chrupu, se objevuje kolem 6. měsíce.

Motorický vývoj

Kmotorickému vývoji patří vývoj hrubé ajemné motoriky (tab. 1.3 a1.4).

Vývoj motoriky vkojeneckém období probíhá podle těchto zákonů:

■cefalokaudální (od hlavy ke končetinám)– zvedání hlavičky, samostatný sed, stání soporou, lezení, první kroky soporou

■proximálně distální (od centra těla kperiferii)– první pohyby končetin vramenou akyčlích až po postupný přechod kprstům

■ulnoradiální (od malíčkové strany dlaně kpalcové straně)– postupný přechod od dlaňového úchopu (4. měsíc) kpinzetovému (9. měsíc)

Vkojeneckém období se hrubá motorika vyvíjí poměrně prudce avkaždém dalším měsíci vývoje lze pozorovat výrazné změny vpohybu. Nejprve jsou to změny vhrubé motorice (zvedání hlavičky, převalování, plazení, lezení po čtyřech, sed, chůze).

■2. až 3. měsíc– dítě ležící na zádech má symetrické držení těla shlavou ve střední poloze avolně jí otáčí na strany; vpoloze na bříšku zvedá hlavu vúhlu asi 45° aopírá se opředloktí; aktivně drží hračku vloženou do dlaně

■4. až 6. měsíc– dokáže vpoloze na bříšku postupně zvednout hrudník ahlavu do vertikální polohy, lehce jí otáčí ze strany na stranu; dokáže se obrátit zpolohy na bříšku na záda anaopak; podrží se podaných rukou apřitahuje se do sedu; aktivně uchopí hračky vdosahu azkoumá je orálně ivizuálně

■7. až 12. měsíc– začíná se postupně samo posazovat, první aktivní lokomocí je lezení po čtyřech, později se samostatně postaví soporou; koncem fáze dokáže chvilku stát bez opory, chodí kolem nábytku audělá několik samostatných kroků; na začátku období se objevuje úchop sopozicí palce, později klešťový úchop; vývin jemné motoriky přechází od dlaňového úchopu až po pinzetový úchop

Tab.1.3 Hlavní milníky vývoje hrubé motoriky

Průměrný věk vměsících

Aktivita

2. měsíc

udrží hlavičku

3. měsíc

„pase koníčky“

6. měsíc

převalí se na bříško

sedí

9. měsíc

leze po čtyřech

12. měsíc

první kroky

24. měsíc

chodí po schodech

Zdroj: Kovács akol., 2014

Tab.1.4 Hlavní milníky vývoje jemné motoriky

Průměrný věk vměsících

Aktivita

4. měsíc

zapojuje ruce

7. měsíc

předmět uchopí mezi všechny prsty adlaň, předmět je umístěn na radiální straně dlaně

8. měsíc

předmět uchopí mezi palec aostatní prsty

12. měsíc

předmět uchopí mezi palec aukazováček

Zdroj: Kovács akol., 2014

Kognitivní vývoj ařeč

Vkojeneckém období plní důležitou roli zrakové vnímání. Vzdálenost, do které dítě ostře dohlédne, se postupně zvětšuje (3. měsíc– do 50 cm, 6. měsíc– do 100 cm). Ve druhém pololetí kojenec vnímá prostor, kčemuž výrazně přispívá ivývoj motoriky aschopnost samostatného sezení. Přes senzomotorický vývoj asním spojené vnímání dítě poznává okolní svět arychlým tempem pokračuje.

Společně spoznávacími procesy nastává rozvoj řeči (tab. 1.5 a1.6), který probíhá vnásledujících fázích:

■předřečová fáze– kojenec komunikuje křikem, žvatláním agestikulací (porozumění slovům předchází jejich vyslovování); vlastní vývoj řeči (rozvoj řeči) je závislý na stimulaci matkou aokolím, ale zároveň ina poskytování pozitivní zpětné vazby dítěti, které se ořečový projev pokouší

■2. až 3. měsíc– dítě ležící na zádech sleduje pohybující se objekt nejen očima, ale také hlavičkou vrozsahu 180°, začíná koordinace zraku smotorikou, dítě vydává několik hrdelních zvuků asamohlásek (vrká)

■3. až 6. měsíc– dále se rozvíjí koordinace očí arukou, začíná vyslovovat jednotlivé slabiky (žvatlá)

■6. až 12. měsíc– rozvíjí se zraková asluchová percepce; koncem roku dokáže pochopit jednoduchou hru „bubu– kuk“; vřeči zdvojuje slabiky ma-ma, ba-ba; objevuje se první slovo; dítě reaguje na své jméno, rozumí většímu počtu slov; aktivně ovládá dvě až čtyři smysluplná slova

Období batolete

Nastává mezi 1. a3. rokem věku dítěte. Typické je uzavírání velké fontanely ataké končí prořezávání mléčných zubů. Pro danou fázi je typické postupné osamostatňování, přichází fáze prvního vzdoru.

Tělesný vývoj

Intenzita růstu postupně klesá. Dítě přibírá 2–3 kg ročně. Tělesná výška se ve 2. roce zvýší vprůměru o11 cm avprůběhu třetího roku o9 cm.

Motorický vývoj

Udítěte se začíná rozvíjet pohyb, zároveň mu to způsobuje velkou radost. Vývoj řeči se prudce rozbíhá, dítě už koncem 2. roku dokáže skloňovat, časovat asestavovat samostatné věty. Pohybové aktivity vobdobí batolete můžeme vnímat ve dvou rovinách, ato pohybové aktivity ve vztahu kvlastnímu tělu (schopnost kontroly vyprazdňování) apohybové aktivity zaměřené směrem navenek.

■hrubá motorika– na začátku této etapy dítě chodí samostatně, ikdyž na širší bázi; postupně se chůze zdokonaluje adítě začíná dobře běhat; nejprve se učí chodit do schodů, později ze schodů; nakonec chodí po schodech bez držení anohy střídá; naučí se chodit po špičkách, chvilku stát na jedné noze askočit snožmo

■jemná motorika– na začátku období dítě postaví jednu kostku na druhou, nakonec věž ze 6 až 8 kostek; po počátečních čmáranicích kreslí nejprve vertikální čáry, později ikruh ahorizontální čáry; rozepíná azapíná knoflíky, dokáže si zašněrovat tkaničky na botách

Kognitivní vývoj, řeč, sociální vývoj

„Vlastní já“ se již stává důležitým předmětem, dokáže se pochlubit, umí rozeznat svůj obraz vzrcadle, začíná být zklamáno vlastním neúspěchem. Dále se rozvíjí vnímání, pozornost apaměť. Dítě si začíná uvědomovat svou osobnost, své já jako něco, co je odděleno od ostatních osob. Snadno se učí básničky, myšlení je prekauzální (neptá se na příčiny, zjišťuje jen účel). Představivost je velmi živá.

Voblasti řeči začíná dítě na začátku tohoto období chápat symbolický význam slov. Zná asi 300 slov aaktivně používá přibližně 10. Kolem 2. roku dítě vypráví ve větách alespoň tříslovných. Mluví osobě ve třetí osobě. Na konci batolecího období dítě zná 300 až 500 slov, umí skloňovat ačasovat adokáže sestavovat samostatné věty.

Vsociálním vývoji přetrvává napodobující chování dospělých. Až do konce 2.roku života přetrvává paralelní hra. Ta znamená, že dítě si hraje vedle druhého dítěte, nehrají si spolu, ale každý zvlášť. Hra je nejprve jednoduchá apak nápodobivá. Většina dětí dokáže zvládnout nácvik vyprazdňování. Významná je zde fáze vzdoru– negativismus.

Pro dané vývojové období je typická také socializace. Dítě si už začíná hrát sostatními dětmi, dokáže si hrát samo, ale ivedle dětí. Dokáže zničit apoškodit předměty, dokáže si ublížit aublížit idruhým dětem. Učí se poznávat, co je správné aco ne. Vtomto věku snadno nachází zálibu vučení (tab. 1.5 a1.6).

Předškolní období

Je etapou mezi 3. a6. rokem života dítěte. Dítě vzávěru této fáze je schopno nastoupit do školy azaujmout svou roli vkolektivu.

Tělesný vývoj

Tempo růstu je vpředškolním věku avnásledujícím mladším školním věku nejnižší zcelého dětství. Dítě ročně přibere 2 kg avyroste 6 až 8 cm.

Motorický vývoj

■hrubá motorika– dobře zvládá chůzi po nerovném terénu, udrží rovnováhu, skáče do dálky zmísta isrozběhem, později skáče na jedné noze, umí udělat kotrmelec

■jemná motorika– na začátku této fáze kreslí hlavonožce, postavu bez trupu, postupně se kreslení postavy zdokonaluje; vyhraňuje se dominance ruky

Kognitivní vývoj, řeč asociální vývoj

Vtomto období má myšlení udítěte konkrétní podobu, chybí schopnost abstrahování. Pozornost se zlepšuje, ale převládá neúmyslná paměť nad pamětí úmyslnou. Typická je „bujná fantazie“ neboli dětská lež. Na začátku této etapy se ztrácí dětská řeč, konverzace je plynulejší. Bohatost slovní zásoby závisí na bohatosti jazyka vrodině, kde dítě žije. Dítě se vtomto období hodně ptá. Vývoj inteligence atvořivosti představuje zdokonalenou schopnost zacházet se symboly. Vpředškolním věku je tato schopnost již značně rozvinutá. Dítě už samostatně kreslí, ve hře projevuje bohatou fantazii, naučí se aktivně používat tisíc slov astejnému počtu irozumí. Pro socializaci je typické, že předškoláci si začínají komplikovaně hrát, osvojují si různé role. Významné místo vživotě dítěte zabírá agresivita, která je buď jeho vlastní, nebo je to agresivita, kterou předškoláci vnímají kolem sebe. Vdaném období je přítomna vývojová svoboda, iniciativa regulovaná svědomím. Předškolní dítě se stává dobyvačným, učí se jít přímo na věc, začíná být energické. Ve svých fantaziích ahrách se stává bojovníkem, policistou nebo závodníkem. Udívek se tato energie dobyvačnosti promítá ve slabší míře anení tak přímočará. Udítěte se začíná objevovat svědomí.

Vrámci sociálních kontaktů jsou pro tuto fázi významné vztahy svrstevníky. Důležitou roli má hra. Rozšiřují se emoční vazby mimo rodinu (tab. 1.5 a1.6).

Tab.1.5 Hlavní milníky rozvoje řeči

Průměrný věk vměsících

Aktivita

novorozenec

komunikuje pouze pláčem

1. měsíc

občasné hrdelní zvuky

3. měsíc

objevuje zvuk svého hlasu, začíná si sním hrát, zvuky jsou zvláštní, těžko napodobitelné

8. měsíc

tvoří slabiky

9. měsíc

kojenec žvatlá, nejprve bez smysluplného vyjádření, bez vhodného použití, spojuje souhlásky asamohlásky azdvojuje slabiky („mama“, „tata“), ale neuvědomuje si jejich význam

12. měsíc

umí vyslovit alespoň tři smysluplná slova, rozumí jednoduchým větám

15. měsíc

napodobuje řeč dospělých vdlouhých „větách“ bez významu, někdy jsou vyjádřením nálady dítěte

20. měsíc

přibližně 15 slov, první jednoduché věty

2. rok

tříslovné věty, osvojí si přibližně 300 až 350 slov

3. rok

bohatá slovní zásoba, používá věty ajejich délka roste, začíná se učit základy gramatiky

3.–6. rok

stálé kladení otázek týkajících se řeči, zájmů aokolí

Zdroj: Kovács akol., 2014

Tab.1.6 Hlavní milníky psychosociálního vývoje

Průměrný věk vměsících

Aktivita

2. měsíc

oční kontakt smatkou, první úsměv

4. měsíc

nahlas se směje

9.–12. měsíc

kritické období pro vytvoření úzké citové vazby na matku

12.–24. měsíc

začátek socializace (začíná samo jíst, nácvik na toaletu, ovládá základní společenská pravidla, umí se umýt)

3.–5. rok

při hře spolupracuje svrstevníky, první kamarádství

Zdroj: Kovács akol., 2014

Školní věk

Uvedené věkové období se člení na mladší školní věk (6 až 12let) astarší školní věk (13 až 15let).

Mladší školní věk

Tělesný vývoj

Průměrný hmotnostní přírůstek je 2,5–3,0 kg za rok avýškový přírůstek dítěte odpovídá asi 6 cm za rok. Dentice, první zub trvalého chrupu, se obvykle objevuje kolem 6.–7. roku života. Následuje výměna mléčných zubů přibližně ve stejném pořadí, vjakém se prořezávaly.

Motorický vývoj

Mladší školní věk je fází velké fyzické aktivity, která je orientována jak na kvalitativně vyšší sportovní výkony, tak na kolektivní hry. Zdokonaluje se jemná motorika, která významně ovlivňuje rozvoj psaní akreslení.

Kognitivní vývoj, řeč asociální vývoj

Psychické procesy se nástupem do školy zkvalitňují. Pozornost stále více směřuje kúmyslné paměti. Mechanická paměť je na vrcholu, nicméně své místo postupně zaujme ipaměť logická. Myšlení se stává abstraktnějším. Nástupem dítěte do školy se řeč zkvalitňuje po obsahové ipo formální stránce. Řeč mluvená je doplněna ořeč psanou. Dítě si vytváří kamarádské vztahy svrstevníky, zvětšuje se jeho nezávislost, projevuje smysl pro povinnost. Rodiče aučitelé jsou významnými autoritami dítěte.

Starší školní věk

Tělesný vývoj

Pohlavní vývoj

Psychický asociální vývoj

Adolescence

Tělesný vývoj

Kognitivní asociální vývoj