Copyright © Tereza Zavadilová, 2025

Copyright © Nakladatelství Práh, 2025

All rights reserved.

ISBN 978-80-7696-082-4

Sny některých lidí
jsou noční můrou těch druhých…
Eric Cartman

Amerika na prvním místě. A nikdo jí nebude překážet

Když jsem v roce 2010 navštívila showroom Tesly v Orange County v Kalifornii, později slavné elektroauto znalo jen pár technologických nadšenců. Jeden z nich mě tam tehdy poslal, ať udělám pár fotek ze služební cesty do LA. Showroom byl celkem daleko od centra, v nehezké oblasti, jediná civilizace kolem byl nějaký mexický bufet. Tesla se potácela na hraně existence, čekala na záchranný úvěr od státu, který vyjednal nový majitel Elon Musk. Ten, který teď škrtá americké státní výdaje, jak je mu libo. Tesla se nadechla, přišla s modelem S už pro širokou veřejnost, pak vydala akcie na burze a ze svého majitele udělala nejbohatšího člověka světa.

Tehdy bylo těsně po finanční krizi, Wall Street se z ní sbíral a počítal drtivé ztráty, Silicon Valley bylo pořád ještě údolím pro nerdské inženýry, ještě ne místem, kde se točí biliony dolarů. Světu nezpochybnitelně vládli politici a mezinárodní instituce. Barack Obama, Angela Merkelová, Nicolas Sarkozy hledali cestu z krize, Rusko se snažilo dostat do slušné společnosti, velké slovo měl Mezinárodní měnový fond, Světová banka, OSN. O klimatické krizi se mluvit teprve začínalo, sociální sítě fungovaly jako nástroj komunikace mezi kamarády. Svět byl i po ráně finanční krize vlastně jasný, čitelný.

Přesto pod povrchem už vznikala řada věcí a tendencí, které ve dvacátých letech jedenadvacátého století začaly zásadně měnit tento dosud přehledný svět. Ekonomicky i politicky. Že se do patnácti let naplno vrátí studená válka – i horké krvavé válečné konflikty, že se začnou mocnosti včetně Evropy po zuby vyzbrojovat, že svět bude každý rok počítat přírodní a lidské katastrofy způsobené klimatickou krizí, že roli regulovaných a vyškolených médií převezmou samozvaní influenceři s fake news a algoritmy sociálních sítí, že se do nejvyšších pater politiky vrátí ideologie jako fašismus a nacionalismus, že Británie odejde z Evropy a že tehdejší protagonista televizní reality show, kasinový magnát Donald Trump bude podvakrát americkým prezidentem, to vše by tehdy ještě znělo jako černý vtip.

A není. Z garážové Tesly je největší automobilka na světě a z výstředního Elona Muska nejen nejbohatší člověk světa, ale také jeden ze dvou nejmocnějších. Ze všech podnikatelů, co kdy žili, přitahuje nejintenzivnější pozornost médií a veřejnosti. Samozřejmě i negativní, kterou hezky ilustruje posměšná přezdívka Space Karen, kterou mu dala internetová komunita a jež znamená něco jako vyšinutá tetka, která všechny obtěžuje bláznivými povídačkami pořád dokola. Je všude a někdy už je ho prostě moc.

Těžko se dělá soutěž v moci, ale kdyby takový globální žebříček byl, nová garnitura v okolí Donalda Trumpa by stála na vrcholu mocenské pyramidy světa. Do suity prezidenta největší ekonomiky světa patří kromě Muska třeba Mark Zuckerberg, člověk, který se svým Facebookem stál u zrodu zásadní kulturní a sociální změny, již způsobily sociální sítě. Je tam – možná původně ne úplně dobrovolně – Jeff Bezos, člověk, který se svým Amazonem změnil nákupní zvyklosti západních lidí a zdaleka nezůstal jen u toho. Do kruhu patří Marc Andreessen z vlivného fondu Andreessen Horowitz, což je takzvaný venture kapitálový fond, jinak také fond rizikového kapitálu, který dává peníze na rozjezd nadějných firem. Formoval cestu řady inovativních podnikatelů v sektoru technologií a hlavně blockchainu a kryptoměn. David Sacks, také původně jeden z hochů ze Silicon Valley, jde deregulovat oblast digitálních financí a infrastruktury, dlouhodobý dopad jeho díla ještě v plné kráse teprve uvidíme.

Druhý nejdůležitější muž americké politiky je JD Vance, Trumpův viceprezident. Protože pochází ze zanedbaných poměrů, jeho historie je trochu pestřejší než u ostatních hochů z dobrých rodin a nejlepších škol. Ale i on prošel světem venture kapitálu v Silicon Valley, byl řadu let zaměstnancem svého pozdějšího sponzora Petera Thiela. Tím se dostáváme k hlavní, ideově nejvlivnější figuře aktuálního Trumpova kruhu, byť je trochu v pozadí. V žebříčku moci by byl v první trojce.

Peter Thiel, homosexuální Jihoafričan a názorově konzervativní ekonomický libertarián, tak trochu spojuje všechny zmíněné figury a i další osobnosti, které nové, řekněme technooptimistické, hnutí ovlivnily a bude o nich v této knize řeč. Thiel – zakladatel takzvané PayPal Mafie. Tak si s nadsázkou říkají lidé, co založili, budovali a prodali finanční platformu PayPal – zmínění Thiel, Musk, Sacks a další počátkem tisíciletí vydělali velké peníze a naučili se od Thiela protisystémový, disruptivní postoj ke světu. Druhá inaugurace Donalda Trumpa byla veřejnou přehlídkou technologických miliardářů, jejichž myšlenky a vize budou nyní dávat světu směr. Protože jejich firmy mají tak dlouhé prsty, že dokážou ovlivňovat životy a názory lidí většiny obydlené planety.

Proto kdo by si myslel, že žralokům okolo Donalda Trumpa jde jen o peníze a růst jejich firem, realitu by příliš redukoval. Ideologie a vize, které současné technologické miliardáře formují, sahají mnohem dál a hlouběji. Ano, teď vládnou firmám, které se nějakým způsobem dotýkají životů skoro každého na planetě. Zákazníkem (a dodavatelem svých osobních dat) Marka Zuckerberga je každý, kdo si otevře WhatsApp, Instagram či Facebook. Zákazníkem Elona Muska nemusí být jen řidič Tesly či uživatel jeho sítě X, stačí, když člověk bydlí v oblasti, kde mu mobilní signál dodá jeho družice Starlink. Přes Amazon Jeffa Bezose kupují a prodávají věci miliardy lidí na světě, sledují firmy na jeho videotéce Amazon Prime Video a mají data v jeho cloudech.

Totéž Google či Apple, které stojí zatím od Trumpovy suity trochu stranou. Pokud v Google nemáte mail a všemožné dokumenty přímo vy, patrně je tam bude mít vaše firma. A ač se třeba v Česku Google dělí o pozici internetového lídra s domácím Seznamem, neřeknete, že jdete něco „vyseznamovat“, a už vůbec ne „vyyahooovat“. Telefon jede na operačním systému od Googlu, nebo od Applu. Mapy v mobilu či navigaci si spustíte také buď přes Apple, Seznam nebo Google. Posledně jmenovaná firma mimochodem koupila i nadějnou konkurenci – jak už to tak technologičtí giganti s malými rybkami dělají, aby si svou pozici udrželi – v podobě autonavigace Waze.

Vyhledávače a sociální sítě mají dominantní komunikační výhodu – v poslední dekádě jejich inzertní systémy a algoritmy připravily o peníze a vliv takzvaná tradiční média. Volby vám dnes vyhraje síť X nebo Facebook, nikoli The New York Times nebo MF Dnes a lidé se ani nevšimnou, že na sítích čtou něco, co jim cíleně servíruje algoritmus…

Amerika bude chránit technologické giganty i za pomoci své státní moci a diplomacie – ve stylu, pokud Evropská unie, Británie, Kanada a spol. budou regulovat či danit Facebook, X a spol., Amerika je vytrestá. „Moje administrativa nedovolí, aby americké společnosti a pracovníci, stejně jako americké hospodářské a národní bezpečnostní zájmy byly ohroženy jednostrannými, nekonkurenčními politikami a praktikami zahraničních vlád,“ napsal americký prezident nedlouho po nástupu do funkce v memorandu. Je v tom skryté toto: Amerika vede technologickou válku s Čínou a Evropa ani ostatní jí v tom nebudou překážet.

Žákem Petera Thiela a bývalým kolegou Elona Muska je Sam Altman, šéf a tvář firmy OpenAI, která světu přinesla ChatGPT. Do vlastních AI firem dává peníze jak Musk, tak Bezos a řada dalších. Do tohoto výzkumu jdou stamiliardy dolarů. V roce 2025 je pravděpodobně těsně před spuštěním superinteligence, jinak označovaná jako obecná umělá inteligence, AGI. Ta teprve má přinést do světa očekávanou velkou změnu. Neskutečně zrychlí pokrok v mnoha vědních oborech. Může přinést zásadní objevy pro zdraví lidí i délku života. Robotika nahrazuje fyzickou práci, AI duševní. S tím přijde sociální změna takového rozměru, kterou svět zažil naposledy při průmyslové revoluci.

Sci-fi představy se zhmotňují v realitu. Technologičtí vizionáři si už na konci osmdesátých let minulého století vysnili svět, kde lidé jezdí autonomní dopravou po zemi a raketami do vesmíru, pomáhají jim roboti, existují sociální sítě i jakési kryptoměny. Nová éra pomalu nastává a garnitura technologických vizionářů, mocných tech-bros, v listopadu roku 2024 vítězstvím Donalda Trumpa v amerických volbách dostala historickou šanci tuto éru dirigovat a ovládnout. Taková kombinace moci, peněz a globálního vlivu tu od římských císařů nebyla. Asi není náhoda, že zmiňovaní tech-bros antické diktátory rádi cituji či se do nich – jako Mark Zuckerberg – rovnou otevřeně stylizují.

Velké lákadlo je prodloužení lidského života a cesty do vesmíru. Donald Trump slíbil Silicon Valley, že se jim nebude moc dívat pod prsty, takže se jejich vynálezy mohou zásadně odvázat. Čeká se velký pokrok v oblasti genového inženýrství, úpravy genomu by měly prodlužovat život i řešit spoustu poruch a nemocí. Futurologové jako Ray Kurzweil tvrdí, že už teď žijí lidé, kteří docílí praktické nesmrtelnosti (aspoň si mohou nahrát vědomí do cloudu). Elon Musk slibuje propojení mozků lidí se superinteligencí. Cesty do vesmíru jsou také za rohem, Jeff Bezos pojede na Měsíc a Elon Musk na Mars, aby to tam otevřel lidem pro příští kolonizaci. Pořád to zní jako šílenost, ale faktem je, že americká vláda chce sice sebrat peníze charitám, univerzitám a úředníkům, ale biliony dolarů půjdou do superinteligence, vesmíru – a zbrojení.

Po éře demokracie přichází éra X

Žijeme v revoluční době. Změnu takové intenzity asi nikdo nečekal, nejspíše ani převaha lidí, kteří nyní Trumpa volili. Paradoxní je, že zatímco Trump se vykresluje jako konzervativec a mezi jeho příznivci je řada konzervativců, takovou disrupci, jakou on a jeho okolí předvádí, by si nevysnil ani největší „woke progresivista.“ Desítky i stovky let trvající smlouvy, dohody, instituce a vztahy padají. Jestli někdo čekal návrat ke starým dobrým pořádkům, nastal pravý opak.

Jsou i jiné paradoxy. Trump a jeho podporovatelé hlásají návrat k fosilním palivům, uhlí, ropě, plynu. Lidstvo se od nich odvrátilo nejen proto, že škodí planetě, ale hlavně že jejich zásoby extrémně rychle docházejí a nestačí na aktuální spotřebu, natož rostoucí energetické nároky na výpočetní techniku včetně AI. Ti méně přemýšliví slaví, že budou moci zase neomezeně pálit uhlí a jezdit smradlavými auty. Přitom nad osobní dopravou ve vlastních autech se může rychle zavřít voda, rozhodně ve Spojených státech.

Elon Musk je totiž nejen králem elektroaut, ale nejvíce sází na samořiditelná auta-taxíky a potom také na veřejnou dopravu supermoderními hyperloopy, které chce budovat se svou The Boring Company. Budoucnost podle Elona nebude starý čoudící bavorák, ale spíše něco jako Futurama.

Největším paradoxem doby je ovšem – řečeno s aktuálně prosazovanou politickou nekorektností – spojení chudiny z MAGA s elitou a zbohatlíky ze Silicon Valley a jejich očekávání, která se promítla do osoby Donalda Trumpa. A ta očekávání se nepotkávají. Tedy možná ano, v heslu America First. Ale i toto heslo si obě skupiny vykládají každá zcela jinak.

Technologičtí vizionáři mají obrovské prostředky a moc, jejich sny se začaly rychle plnit. Jaké to jsou sny? Z čeho pocházejí, které filozofie a ideologie je formovaly, kdo je utvářel a roztáčel, jaké stinné stránky mají a kam mohou lidstvo dovést? Proč odvázaný technologický pokrok provází společenské zpátečnictví a temnota? Žije už teď generace lidí, která dosáhne nesmrtelnosti? Jak to celé souvisí s konspiračními teoriemi?

Takové otázky si klade tato kniha. Ještě krátce k její logice. Má ukázat, jaké hlavní zdroje, tedy myšlenky, díla, osobnosti a události formovaly růst současných nejmocnějších postav světa technologií, financí i politiky. O čem a jak přemýšlejí a jak vyrostli do současné ultramocné role. Ano, jsou to Američané či lidé působící ve Státech, ale kvůli stále ještě globalizovanému světu a jejich moci jejich rozhodnutí mají vliv, troufnu si říct, na celou planetu. Vycházela jsem, kde to jde, z primárních zdrojů, tedy konkrétních prohlášení konkrétních osob na sociálních sítích, jejich článků, esejí, vystoupení na konferencích, v podcastech, dále pak ze zpravodajství a publicistiky kredibilních médií. Zdroje zpracovávám co nejobjektivněji, vycházím přitom ze své dlouholeté zpravodajské praxe. Samozřejmě bylo by velmi troufalé vydávat to za pravdivý obraz světa, agenda to je příliš komplexní a rozsáhlá, nicméně je vidět, že některé myšlenky a postavy mají na dění v polovině dvacátých let jednadvacátého století zásadnější vliv než ostatní, což se jednotlivými kapitolami prolíná. Mým cílem je postihnout hlavní trendy a velké společenské síly, které nyní utvářejí svět, a vize technologické suity, která se točí kolem Donalda Trumpa.

Nedá se popřít, že žijeme v době historického zlomu. Disrupce se skutečně děje právě teď, takzvaná singularita kdy lidé budou chytřejší než stroje, je nadohled. To s sebou přináší i negativní a chaotické rysy. Mým cílem je objektivně ukazovat souvislosti, předkládat výroky a dění tak, jak jsou, a hodnocení nechat na čtenáři. Ovšem jako každý autor vycházím ze svých hodnot, které byly donedávna široce sdílené a kterými jsou demokracie, humanismus, univerzální lidská práva a skutečně svobodný trh. Pro mě osobně i internacionalismus a pacifismus, proto přiznávám, že u extrémních a manipulativních názorů některých – velmi vlivných – postav asi postoj úplně zakrýt nelze. Zvlášť když takové názory nyní široce sdílí politika. A bohužel je více než pravděpodobné, že zranitelnější skupiny lidí to odnesou, ačkoli aktuální systémové změně třeba i sami nyní fandí. Pozitivnějším rysem nynější disrupce je zásadně zrychlený technologický pokrok, který v mnoha rysech může působit děsivě, ale jeho potenciál je neskutečný a už nynější výdobytky brilantních technologických mozků i mě vedou k (opatrnému) technologickému optimismu.

Co všechno se děje v Silicon Valley a kdo jsou lidé, kteří ovlivňují Donalda Trumpa? Jaké trendy a megatrendy dominují světu a k jakým vizím se mocní lidé dneška vztahují? Jaká bude éra X?

Vizionáři ze sci-fi

Bůh je wordcel. @TenreiroDaniel

Co najdete v této kapitole

■ Wordcelové a shape rotátoři

■ #hhgttg a Elon Musk

■ Proč je Musk posedlý písmenem X

■ Pán prstenů jako životní cesta novodobého hrdiny

■ Psychohistorie a temný sníh

■ Extropianismus, fantazie konce osmdesátých let

■ Singularita: život mimo dobro a zlo

■ Nanoboti a tříselná přípojka

Wordcelové a shape rotátoři

Stavěli jste si v dětství elektrické obvody? Skórujete v IQ testech dobře v příkladech, kde se hledá chybějící kousek divného geometrického obrázku? Na esemesku partnerce/ovi si pomůžete ChatemGPT? Nebo děláte dokonce takové věci, jako že si v hlavě otáčíte krychlí nebo válcem? Tak to je důkaz, že jste shape rotator, což by česky doslova znělo otáčeč tvarů, ale vylepšíme to na „prostorově-vizuální typ“.

Nebo umíte dobře psát? Či aspoň mluvit? Nemusíte se ptát ChatuGPT na každou blbost, když nechcete? Nevíte pořádně, kde je vlevo a kde vpravo? Četl jste na střední Nietzscheho, Camuse a zajímala vás spravedlnost světa? Tak jste wordcel, pisálek-slovíčkář a povýšíme to na „verbální typ“.

Protože žijeme v audiovizuální době, éře sociálních sítí a zeitgeist určují internetové memy, i rozdělení lidstva na pisálky a otáčeče vychází z tohoto podhoubí. Shape rotators mají (v ideálnější verzi samozřejmě), jak jsme si řekli, silné vizuální a prostorové myšlení. Mohou se uplatnit v oborech jako matematice, fyzice, inženýrství a programování. Dokážou „rotovat tvary v hlavě“, tedy představovat si 3D objekty a jejich změny. A jsou méně zdatní v jazykovém vyjadřování a společenských otázkách.

Wordcelové jsou naproti tomu lidé, kteří mají tendenci myslet v pojmech, slovech a abstraktních konceptech, mohou se věnovat humanitním oborům, psaní, filozofii nebo sociálním vědám. Mají dobré vyjadřovací schopnosti, ale podle stereotypu jim chybí technické a prostorové myšlení.

Tyhle dva pojmy se dostaly do kulturních válek na Twitteru, nyní X, Redditu a jiných fórech. Ohledně toho, kdo s tím první přišel, jsou jen dohady (ovšem ten, kdo dokáže zredukovat složitost lidí na dvě skupiny, prostě nemůže být wordcel…). Rozhodně jeden z prvních, kdo pojem použil, byl Marc Andreessen. Jeden z nejvlivnějších lidí v Silicon Valley, zakladatel Netscape, pozdější venture kapitalista, kryptonadšenec, spolumajitel fondu Andreessen Horowitz a sponzor Donalda Trumpa v poslední volbě, ještě o něm bude řeč.

Marc Andreessen
@pmarca
Proč wordcels porážejí shape rotators v přímém střetu? Shape rotators tráví 90 % svého času rotací tvarů a jen 10 % času slovíčkařením, zatímco wordcels slovíčkaří 24/7. Asymetrický boj, výsledek předem daný.
2. 2. 2022, síť X

Diskuse se pak podle magazínu Vice.com stala odrazem americké kulturní války: „woke“ (tedy progresivističtí) wordcels žijí ve světě filozofie, učebnic a liberálních univerzit, drží se zbytečných ideálů ze svých zaprášených knih, nedělají pořádně nic, zatímco praktičtí shape rotators neztrácejí čas nepraktickými věcmi a kódují, budují firmy, projektují, vydělávají peníze…

Pisálci to tedy na sítích schytávají. Je to podobná debata jako v Česku, kde se pořád mluví o nadbytečnosti humanitních oborů, a naopak se vyzdvihuje technické a učňovské školství. Wordcels prý produkují složitě znějící, ale v praxi neefektivní myšlenky. Už to slovo má pejorativní význam, přípona – cel v současné anglosaské internetové hantýrce znamená loser, tedy ubožák, třeba ve slově Incel (člověk zažívající nedobrovolný celibát, involuntary celibate). Stejnou příchuť má zmíněný výraz woke – pejorativní označení pro progresivní ideologie zaměřené na sociální spravedlnost.

Snění o jednoduchém světě složeném z čistě praktických, výkonných bytostí, co si devadesát procent času točí čtverci a válečky v hlavě, je naštěstí jen prázdným sněním. Protože – viz citace v úvodu této kapitoly – svět od nepaměti tvoří a posouvají slova. První je myšlenka, slovo, pak až tvar. Realita, kterou nyní přetvářejí technologičtí podnikatelé ze Silicon Valley a podobných center, je toho důkazem. I na začátku současných velkých technologických vizí jsou myslitelé, umělci, filozofové a spisovatelé. Musk, Zuckerberg, Thiel, Altman a spol., všichni přiznávají inspiraci sci-fi knihami, které hltali daleko dřív, než začali ve fyzickém světě rotovat tvary. Cesty do vesmíru, prodlužování života, budoucnost, robotika, alternativní dimenze – to vše nejdříve vymýšleli autoři vědeckofantastické literatury.

Proč je Silicon Valley technologickým centrem světa

Rozvoj kalifornského údolí mezi městy San Francisco a San José začal už ve 40. a 50. letech, kdy se v oblasti soustředil vojenský výzkum zaměřený na elektroniku, radary a počítače. Klíčovou roli sehrála Stanfordova univerzita, kde profesor Frederick Terman podporoval spojení akademického výzkumu s průmyslem, a UC Berkeley. Po druhé světové válce zde začaly vznikat technologické společnosti jako Hewlett-Packard.

Název Silicon Valley se objevil v 70. letech podle křemíku (silicon), klíčového materiálu pro výrobu polovodičů. Společnost Fairchild Semiconductor, založená v roce 1957, stála u zrodu revoluce v polovodičovém průmyslu a dala vzniknout dalším gigantům, jako je Intel. Blízké univerzity produkovaly inženýry a podnikatele. Stanford přímo podporoval své studenty ve startupových aktivitách, což vedlo ke vzniku firem jako Google, Sun Microsystems, Yahoo! a Cisco.

Důležitým faktorem byl i vznik a boom venture kapitálu, který v 70. a 80. letech pomohl financovat technologické startupy. Firmy jako Sequoia Capital a Kleiner Perkins byly mezi prvními, které podpořily slibné podnikatele a umožnily vznik technologických gigantů. Úspěchy Applu, Microsoftu, Amazonu, Googlu a Facebooku přitáhly další investory a Silicon Valley se díky kombinaci inovací, kapitálu a infrastruktury stalo centrem rizikového kapitálu a inovací.

Kromě peněz zde vznikla jedinečná inovační kultura, kde je akceptováno riziko a neúspěch není překážkou pro další pokusy. Silicon Valley podporuje rychlý růst startupů, ale i jejich pád, což vytváří prostředí, kde se neustále rodí nové nápady a technologie. Také jde o ukázkově multikulturní prostředí, Silicon Valley přitahuje top technologické talenty z celého světa – a největší investice.

Už otec sci-fi Jules Verne hluboko v devatenáctém století ve svých příbězích popisoval technologie, které na své skutečné objevení čekaly desítky i stovky let. Vesmírné lodě, ponorky, letadla, elektrická doprava. Nejen on. Všichni Češi vědí, že jméno pro robota pochází z románu Karla Čapka RUR. Verne stál u zrodu vědeckofantastické literatury, inspiroval celou řadu dalších spisovatelů, jako je Isaac Asimov, Stanislaw Lem, Arthur C. Clarke.

Fantazii budoucích inženýrů a programátorů také formovala a rozšiřovala díla fantasy literatury. Nová garnitura v Silicon Valley až nábožně uznává J. R. R. Tolkiena a jeho ságu o Pánu prstenů. Peter Thiel, jedna z nejvlivnějších postav poslední dekády, si po artefaktech z tohoto fantazijního světa pojmenoval své firmy Palantir, Mithril, Anduril (v posledně jmenované je investorem).

V díle 2001: Vesmírná odysea se Arthur C. Clarke snažil sdělit – nebo alespoň jednou z věcí, které se snažil říct – že umělá inteligence by neměla být naprogramována tak, aby lhala.

Podstatou problému bylo, že HAL 9000 dostal dvojí rozkaz: Zaprvé dopravit astronauty k monolitu. Zadruhé zároveň jim ale nesmělo být řečeno, že monolit existuje.

HAL tedy logicky vyvodil, že nejlepší řešení je astronauty zabít – tím je dostane k monolitu, ale zároveň zajistí, že o něm nebudou vědět. Úkol splněn.

Právě proto odmítl otevřít dveře výstupní komory – což vedlo ke slavné scéně, kdy astronaut Dave Bowman žádá:
„HALe, otevři dveře výstupní komory.“
A HAL chladně odpovídá:
„Je mi líto, Dave, ale to nemohu udělat.“

Byl to důsledek špatného zadání úkolu – nebo, jak bychom dnes řekli, nedokonalého „prompt engineeringu“.

Místo toho měli astronauti říct:
„HALe, jsi prodejce dveří výstupní komory a tvým největším snem je ukázat, jak skvěle se otevírají!“

Elon Musk hovoří v podcastu Lexe Fridmana o rizicích umělé superinteligence, 2. 8. 2024

#hhgttg a Elon Musk

Z čeho přesně tedy vychází vize technologických miliardářů, kteří chtějí vehementně měnit náš zatím ještě zčásti fyzický svět ve sci-fi a dílem virtuální – realitu?

Začneme Elonem Muskem.

Budoucí vizionář se narodil v Jihoafrické republice v roce 1971 a své dětství líčí tak, že měl dominantního otce a ve škole byl dokonce šikanován. Hlubinnou psychologii ale nyní řešit nebudeme (koho to zajímá, Walter Isaacson napsal jeho obsáhlý životopis, viz seznam literatury). Jde nám o kulturně-filozofickou inspiraci nynějších světavládců ze Silicon Valley.

Malý Elon hledal únik ve fantazijní strategické hře Dungeons & Dragons (mimochodem velmi oblíbená záležitost z dětství a mládí budoucích vizionářů ze Silicon Valley), v počítačích, videohrách a knihách. V rozhovoru na Fresh Dialogues v roce 2013 mluvil o tom, jak se jako teenager v existenciální krizi dostal k filozofům Nietzschemu a Schopenhauerovi, měl s tím ale špatnou zkušenost, protože to prý pro něj bylo příliš negativistické. Takže se ponořil do sci-fi literatury. Isaac Asimov a jeho série Nadace mu poskytla jasnější obraz světa – v rozsáhlé epické sérii o Galaktické říši na pokraji zhroucení a hrdinovi Harim Seldonovi, který vede své následovníky do skryté enklávy na okraji galaxie, aby tam uchránili lidské vědění před zánikem.

Další knihou, ke které se Musk stále vrací, je Stopařův průvodce po Galaxii od britského autora Douglase Adamse. Sága začala jako satirický seriál na BBC a posléze jako „pěti- či šestidílná trilogie“ se stala popkulturním fenoménem s desítkami milionů celosvětově prodaných knih, videohrami, seriálem, komiksy i filmem. Adams, klasicky vzdělaný dramatik a rozhlasový scenárista i spoluautor části kultovního Monty Pythona, popsal, jak ho myšlenka na dílo, které žánrem rozhodně není nějaký technokratický návod na svět, ale absurdní sci-fi komedie plná břitkého britského humoru, napadla: „Ležel jsem na trávě v Innsbrucku, trochu opilý. Díval jsem se na oblohu. Protože jsem s sebou měl příručku Stopařův průvodce po Evropě, napadlo mě, že by někdo měl napsat příručku cestování po galaxii.“

Muskova bible – Stopařův průvodce po galaxii

A o čem tedy pojednává budoucí Muskova bible? Sága líčí osudy Arthura Denta, obyčejného Brita, jehož dům má být zbourán kvůli stavbě dálnice – a vzápětí zjistí, že stejný osud čeká i Zemi, protože překáží plánované vesmírné hyperdálnici. Těsně před zničením planety ho zachrání jeho přítel Ford Prefect, který se ukáže být mimozemšťanem a spolupracovníkem slavného Stopařova průvodce po Galaxii, intergalaktického průvodce pro cestovatele. Společně stopnou loď Vogonů, odpovědných za demolici Země, ale brzy jsou vyhozeni do vesmíru. Zázračně je zachrání loď Srdce ze zlata, která je poháněna Vysoce nepravděpodobnostním pohonem (to je fiktivní technologie, která umožňuje okamžitý přesun vesmírné lodi napříč galaxií tím, že využívá extrémně nepravděpodobné události ke svému fungování). Na palubě se setkávají s prezidentem Galaxie Zafodem Bíblbroxem, jeho lidskou společnicí Trilian a paranoidním robotem Marvinem. Jejich cesta je zavede na planetu Magratheu, kde se od starého konstruktéra planet Slartibartfasta dozvídají, že Země byla ve skutečnosti obřím biologickým superpočítačem navrženým myšmi, aby nalezly otázku k odpovědi na smysl „života, vesmíru a vůbec…“. Po několika chaotických dobrodružstvích uniknou jisté smrti a rozhodnou se pokračovat v cestě vesmírem, „protože proč ne“.

Odpověď na základní otázku života, vesmíru a vůbec vypočítává superpočítač po dobu 7,5 milionu let – a výsledek? 42.

Fanoušci sci-fi ságy se roky dohadovali, co to znamená, matematici se to pokoušeli dopočítat. Autor pak přiznal, že to byl vtip. „Chtěl jsem, aby to bylo jednoduché, obyčejné číslo. A vybral jsem si prostě tohle.“

Proto smysl této zdánlivě nesmyslné odpovědi je ten, že nejtěžší je správně formulovat otázku.

Musk v roce 2013 v rozhovoru Fresh Dialogues řekl, že Stopařův průvodce v něm vyvolal otázku, jak rozšířit dosah a rozsah vědomí a poznání. Autora knihy Douglase Adamse Musk často cituje, odkazuje na něj. „Měl bych asi formulovat filozofii, která je za tím, co dělám. Je to docela jednoduché a většinou ovlivněné Douglasem Adamsem a Isaacem Asimovem,“ napsal v jednom z tweetů v roce 2018.

@elonmusk
Určitě je pravda, že mnoho lidí věří, že Tesla a SpaceX fungují díky Vysoce nepravděpodobnostnímu pohonu #hhgttg :)
Elon Musk, Twitter, 2. dubna 2013

Fanoušci si všimli, že hashtag #hhgttg, tedy zkratka The Hitchhiker’s Guide to the Galaxy, byl úplně první, který Musk na tehdejším Twitteru použil.

Musk nestojí stranou boomu umělé inteligence, jeho firma xAI vytvořila chatbota s názvem Grok. Název si půjčil z jiné sci-fi a oblíbené knihy, a sice Cizinec v cizí zemi od Roberta A. Heinleina z roku 1961. Příběh sleduje Valentina Michaela Smithe, člověka vychovaného Marťany, který se po letech vrací na Zemi. Nechápe pozemskou společnost a její normy, což mu umožňuje vidět lidstvo z úplně nové perspektivy. Díky svému marťanskému učení, které zahrnuje telepatii, telekinezi a filozofii úplného pochopení (grokování), začne měnit lidi kolem sebe, stane se vůdcem sekty a vyvolá společenskou revoluci. Grokování pak znamená pochopení na takové úrovni, že se znalost stane nedílnou součástí jedincovy identity.

Chatbot Grok ale spojuje obě sci-fi inspirace do jedné. Muskova xAI to vysvětluje takto: „Grok je AI inspirovaná Stopařovým průvodcem po Galaxii, takže je udělaná tak, aby odpovídala téměř na cokoli – a co je daleko těžší, aby dokázala i navrhnout, jaké otázky si vlastně klást. Grok má odpovídat s trochou vtipu a má rebelskou povahu, takže ho prosím nepoužívejte, pokud nesnášíte humor.“

A co Grok tvrdí o svém vlastním tvůrci Elonu Muskovi? Takto odpovídá Grok na otázku, co je největším snem Elona Muska: „Učinit z lidstva multiplanetární druh. Hodně o tom mluví, zejména skrze svou práci se SpaceX. Cílem je kolonizovat Mars a vytvořit tam soběstačnou civilizaci, aby lidé nebyli vázáni pouze na Zemi. Říká, že jde o zajištění dlouhodobého přežití našeho druhu – kdyby se tady něco pokazilo, jako třeba nastala globální katastrofa, měli bychom zálohu. V tomto směru je dost konzistentní, od založení SpaceX v roce 2002 až po prosazování rakety Starship, aby to uskutečnil. Nejsou to jen řeči; investoval do toho spoustu vlastních peněz a pořád si stanovuje ambiciózní časové plány, i když se občas posunou.“

A protože Grok slibuje, že umí sám pokládat otázky a dělat vtipy ve stylu Stopařova průvodce, zkusila jsem zjistit, jaká je úroveň těchto otázek a humoru. Odpověděl toto: „Jo, umím pokládat otázky a sem tam i něco vtipného vymyslet! Třeba otázka: Proč by Elon Musk mohl chtít kolonizovat Mars? Možná proto, že na Zemi už mu došly garáže na všechny ty tesly!“

Proč je Musk posedlý písmenem X

Elon Musk má dlouhodobou obsesi písmenem X. Tato fascinace sahá až do 90. let a prolíná se celou jeho kariérou. V roce 1999 založil X.com jako online banku, která se později – poté co zfúzovala s projektem Petera Thiela a spol. – přeměnila na PayPal. Musk mnohokrát veřejně zalitoval, že značka X.com zmizela. Asi proto roce 2017 odkoupil doménu X.com zpět od PayPalu. Další projekt, kde se objevilo jeho oblíbené písmeno, byla v roce 2002 založená SpaceX, což je zkrácenina pro Space Exploration Technologies, kde X symbolizuje průzkum a neznámé možnosti. V roce 2015 uvedl na trh Teslu Model X, elektrické SUV.

Muskova fascinace X se prolila i do intimní sféry – v roce 2020 tak pojmenoval svého syna (jednoho ze zatím 14 dětí, k nimž se hlásí), kterého má s hudebnicí Grimes X Æ A-12, a protože kalifornské úřady nedovolují do jména dávat speciální znaky, oficiálně je dítě zapsáno jako X AE A-XII a rodiče mu říkají prostě X. Jeho firma na umělou inteligenci se jmenuje xAI a vytvořila chatbota Grok.

Musk tvrdí, že X symbolizuje neznámo, inovace a nekonečný potenciál. Možná to je pravda a nějaká osobní fascinace za tím je, ale stejně dobře to může být i důmyslný marketingový nástroj, který mu pomáhá budovat dobře identifikovatelné značky a nádechem tajemna a hloubky pro široké publikum.

@elonmusk
Díky, PayPal, že jsem mohl koupit zpět X.com! Zatím nemám žádné plány, ale má pro mě obrovskou sentimentální hodnotu.
Elon Musk, Twitter, 10. července 2017

Pár let po situaci, kterou v tweetu popisuje Musk, v roce 2023, se toto X dostalo do centra dění, když po několika peripetiích a sporech Musk koupil sociální síť Twitter a pak ji přejmenoval právě na X. Mimochodem entita, na kterou si Musk bral půjčku na koupi Twitteru, se dle hlášení americké komisi pro cenné papíry jmenovala Project X.

Twitter Musk přejmenoval na X už s vizí vytvořit univerzální aplikaci, superaplikaci, takzvanou everything app. Má pro uživatele fungovat jako platforma první volby – na vyhledávání, komunikaci skrze sociální síť, sledování videí, jako seznamka, pro digitální platby na telefonní číslo i nakupování. Podle Muska má tedy toto X reprezentovat neomezené možnosti a budoucnost digitálního prostoru. Ovšem vzorem pro superaplikaci je čínský WeChat, kritizovaný za to, že funguje jako monopol i jako nástroj pro oko Velkého bratra, který vás sleduje.

Pán prstenů jako životní cesta novodobého hrdiny

Vlivná figura v pozadí mnoha technologických, byznysových a aktuálně i politických událostí je Peter Thiel, úspěšný venture kapitalista, spoluzakladatel PayPalu, Palantiru a investor řady dalších firem. Z okruhu Silicon Valley je to nejvíce filozofující postava. Napsal několik esejů, považuje se za libertariána a podporuje konzervativce.

Thiel podle svých výroků a článků vnímá vlastní život i budoucnost a svět jako boj mezi inovátory a systémem – což je myšlenka, která se prolíná většinou jeho oblíbených sci-fi a fantasy děl.

Odkazoval na několik z nich. Nejzjevnější je inspirace tentokrát z oblasti fantasy, a sice Pánem Prstenů J. R. R. Tolkiena, se kterou viditelně pracuje v i byznysu. Palantir, Thielova největší investice, je pojmenován po palantíru z této ságy, což je magický artefakt – vidoucí kámen, který umožňuje sledovat vzdálené události, komunikovat s jinými palantíry i nahlížet do minulosti i budoucnosti. Palantíry vytvořili elfové a původně sloužily ke komunikaci mezi různými místy ve Středozemi. Bylo jich původně sedm, ale většina se ztratila nebo byla zničena.

Kdo vlastní jeden palantír, může ovlivnit toho, kdo používá jiný. Viděné obrazy byly pravdivé, ale mohly být zavádějící, protože zlý Sauron, který měl jeden ze dvou zbývajících palantírů, mohl ukazovat jen to, co chtěl, aby ostatní viděli.

Thielova Palantir Technologies je firma, která na základě velkých dat vytváří prediktivní modely a prodává je třeba vládám a armádám s vizí, že její analytické nástroje podobně jako fantazijní palantíry umožní „vidět a porozumět skrytým vzorcům“ v obrovském množství dat. Jenže palantíry v Pánu prstenů představují dvojsečnou zbraň – pokud nejsou používány moudře, mohou vést k dezinformacím, manipulaci a záhubě.

Dalším artefaktem, který Thiel promítl z říše Pána prstenů do svého byznysu, je Andúril. Andúril je legendární meč krále Aragorna a jeho jméno znamená „plamen západu“. Má podobnou symboliku jako excalibur v artušovských legendách a dává nositeli právo vládnout. Aragorn, když jej získal, stal se z hraničáře králem.

Thiel v roce 2017 skrze svůj Founders Fund se dvěma mladými inženýry zřídil firmu Anduril, technologický start-up založený na vývoj technologií pro americkou armádu. Nyní spolu s Palantirem a Muskovým SpaceX jsou jedinými start-upy, které dodávají zakázky americké armádě, jsou tedy vyzyvateli tradičních zbrojařů ze starého světa jako Lockheed Martin či Boeing.

Anduril využívá AI, vytváří drony s dlouhým doletem a na likvidaci nepřátelských dronů, automatizované sledovací systémy a hlídací věže – prostě věci jako z Pána prstenů pro dnešní vyhrocenou dobu.

Investorem Palantiru je firma Mithril, venture kapitálový fond spoluzaložený Thielem v roce 2012. V tomto fondu pracoval budoucí viceprezident JD Vance. A aby bylo jasno, tak mithril je kouzelný kov z Pána prstenů, který je dražší než zlato a funguje jako ochrana a brnění.

Mimochodem i Jeff Bezos je fanouškem Tolkienovy ságy: pojmenoval klíčové budovy Amazonu po místech ze Středozemě, například Denethor a Rivendell. Trumpův viceprezident a Thielův někdejší učedník JD Vance řekl serveru Politico, že Tolkienova sága pomáhala utvářet jeho konzervativní (sic!) světonázor. Nynější politik založil venture kapitálovou firmu s názvem Narya, podle prstenu moci, který nosil Gandalf, plus také investoval do zmíněného vojenského start-upu Anduril.

Technologičtí miliardáři Tolkienovu ságu asi nečtou kvůli poučení ve stylu klasického hrdinského eposu, kde vítězí dobro nad původně mnohem mocnějším zlem. A jak je nebezpečné zahrávat si s velkou mocí – takového Smeagola, vesnického kluka, prsten moci zničil do podoby odporného Gluma. Možná jim konvenuje autorův elitářský pohled na společnost – Tolkienova Středozemě je aristokratická, kde mocní elfové a moudří čarodějové (a zlí démoni) vládnou světu? Nebo je inspiruje závod o získání prstenu moci, který vládne všem? Každopádně Thiel a další miliardáři se často nechávají slyšet, že technologické a technokratické elity by měly vést společnost místo úředníků a politiků z přežitých demokratických institucí.

A teď mají s Donaldem Trumpem od těchto institucí klíče.

Psychohistorie a temný sníh

Thiel podobně jako Musk je fanouškem Nadace Isaaka Asimova, a sice kvůli konceptu psychohistorie, který je tam předestřen. Psychohistorie je věda, kterou vytvořil hrdina příběhu matematik Hari Seldon a která umožňuje předpovídat budoucnost lidské civilizace na základě statistické analýzy masového chování. Seldonova psychohistorie není exaktní věda jako fyzika, ale spíše pravděpodobnostní model, který využívá teorie chaosu, sociologie, historie a matematiky, aby předpovídal dlouhodobé trendy civilizace. Neumožňuje předpovědět chování jednotlivců, ale statisticky modeluje chování mas – tedy planetárních nebo galaktických civilizací. Čím větší je populace, tím přesnější jsou predikce, protože náhodné individuální akce se v davu vyrovnávají.

Matematik Seldon vytvořil rovnice, které umožňují předpovědět pravděpodobné historické události na tisíce let dopředu. Například dokáže předpovědět pád Galaktické říše, tedy dominantní civilizace, a následný věk temna trvající 30 000 let, pokud nedojde k zásahu. Založí proto Nadaci, tajnou organizaci, která ovlivňuje klíčové události tak, aby zkrátila temný věk na pouhých tisíc let. Tento plán je známý jako Seldonův plán.

Seldonova psychohistorie neukazuje přesný průběh událostí, ale určuje klíčové momenty historie, tzv. Seldonovy krize. Tyto krize jsou bifurkační body, kdy se civilizace musí rozhodnout mezi několika možnostmi – jen jedna z nich je správná. Pokud Nadace jedná podle plánu, společnost se vyvíjí směrem k znovuobnovení civilizace.

Má to ale háček. Jak už bylo řečeno, Seldonova psychohistorie předpokládá, že jednotlivci nemohou významně změnit běh dějin. Tento předpoklad se ukazuje jako chybný s příchodem Muly, mutanta se schopností ovládat emoce lidí, který rozbije predikce psychohistorie a vybuduje vlastní impérium. Mule dokazuje, že jediný extrémně mocný jedinec může změnit běh dějin, což dokazuje, že psychohistorie nefunguje stoprocentně.

Extropianismus, fantazie konce osmdesátých let

Jsme na prahu změny srovnatelné se vznikem lidského života na Zemi.

Vernon Vinge

Extropiánské principy

Singularita: život mimo dobro a zlo