Předmluva

Západní Tatry patří k turisticky nejatraktivnějším pohořím na Slovensku. Nikde jinde zřejmě nenajdeme tolik kontrastů na tak malém prostoru. Krásná horská plesa pod úchvatnými skalními kulisami, zelené horské louky s květy protěží, opuštěné doliny, kamzíci, vlci a medvědi nebo zajištěné stezky po rozeklaných hřebenech představují jen některé z mnoha výjimečných zážitků, které tu na nás čekají.

Také turismus rozděluje hory formálně na dvě části. Zatímco na Slovensku většina lidí míří především do Roháčské doliny a na hlavní hřeben, infrastruktura v polské části je dimenzována na mnohem větší počet návštěvníků. Zejména na přístupových cestách k nízko položeným chatám bývá v létě velmi rušno. Pokud však vyrazíte brzy, můžete si ve vyšších horských oblastech užít klid a pohodu. Tento průvodce kromě toho představuje ještě další dvě oblasti, které bývají většinou docela opuštěné – Chočské vrchy a Oravu. Přestože se netyčí až tak vysoko, naskýtají se z jejich nejvyšších vrcholů nádherné výhledy, na které jistě nezapomenete. Divoké soutěsky, husté lesy, rozlehlé louky a atraktivní hory či kopce zajišťují i zde velkou rozmanitost.

Výběr 55 turistických tras jistě nabídne vhodný výlet pro každého. Ať už to bude krátká procházka k rozhlednám na Oravě, přechod dvou zajímavých soutěsek v Chočských vrších nebo hřebenové túry s fantastickými výhledy v Západních Tatrách. Protože mám to štěstí, že bydlím na Slovensku, zde prezentované trasy pravidelně procházím. Přesto se může stát, že se vlivem okolního prostředí podmínky během krátké doby změní. Byl bych Vám velmi vděčný, kdybyste o případných změnách informovali nakladatelství, abych mohl všechny trasy udržovat aktuální.

Moje zvláštní poděkování patří rodině Kunových, rodině Zacharových a mnoha dalším pomocníkům, kteří mě při psaní tohoto průvodce aktivně podporovali.

Přeji vám, aby vaše putování po Západních Tatrách bylo plné zážitků, nezapomenutelných okamžiků a hlavně proběhlo bez úrazů.

Liptovský Mikuláš, Slovensko, podzim 2023, Martin Moder

Přehledová mapa

Nejlepší trasy

Z Valaské Dubové
na Veľký Choč, 1611 m n. m.

Jedna z nejkrásnějších vrcholových vyhlídek Slovenska nabízí rozhled do všech světových stran (trasa 3, 4.45 h).

Liptovský hrad

Výjimečný okruh k nejvýše položenému hradu liptovského regionu s grandiózním výhledem na Nízké Tatry (trasa 6, 2.45 h).

Prosiecka dolina
a Kvačianska dolina

Rozmanitá trasa dvěma dolinami plná kontrastů. Starý mlýn zve k prohlídce (trasa 8, 5.45 h).

Přes Slanou vodu
na Babí horu, 1725 m n. m.

Působivá trasa na „královnu Beskyd“, která se vám díky výhledům vryje do paměti (trasa 21, 8.30 h).

Velký okruh ze Zverovky
na Baníkov, 2178 m n. m.

Náročná trasa po divokém hlavním hřebeni patří k těm nejúžasnějším v Západních Tatrách (trasa 26, 12.15 h).

Úchvatný okruh kolem ples

Jedna z nejkrásnějších tras na slov enské straně Západních Tater, romantická plesa pod snovými kulisami (trasa 28, 5.30 h).

Z chaty Zverovka
na Ostrý Roháč, 2088 m n. m.

Ostrý Roháč platí za krále Západních Tater, výstup zajištěný řetězy a výhledy do okolí patří k vrcholným zážitkům
(trasa 29, 10.00 h).

Přes Červené vrchy
na Giewont, 1894 m n. m.

Náročná trasa přes několik vrcholků a místní horu nad Zakopaným – nezapomenutelné výhledy (trasa 49, 9.45 h).

P řes Giewont, 1894 m n. m., a Kasprowy Wierch, 1987 m n. m.

Atraktivní okruh přes vrchol a hřeben garantuje neopakovatelné pohledy na horské štíty (trasa 52, 8.30 h).

Z Kuźnice přes Ľaliové sedlo
na Kasprowy Wierch, 1987 m n. m.

Okružní trasa přes bývalou horskou pastvinu k nejvýchodnějšímu sedlu Západních Tater stojí za to: divoké skalnaté vrcholy Vysokých Tater budete mít stále na očích (trasa 54, 6.15 h).

užitečné informace

V šechny trasy v tomto průvodci jsou vybrány a koncipovány tak, aby byly dostupné veřejnou dopravou. Pouze u tras s výchozími body Bobrovecká vápenica (trasy 34 až 36) a Úzká dolina (trasy 39 až 42) se autobusová zastávka nachází v trochu větší vzdálenosti. Autor sám využil pro většinu popsaných výletů veřejnou dopravu. Pokud cestujete vlastním autem, můžete si samozřejmě výlet naplánovat individuálněji a budete také méně závislí na čase. U výchozích bodů lze zpravidla také zaparkovat.

Trasy prezentované v tomto průvodci bývají na Slovensku přelidněné pouze u turistických atrakcí. Dále od nich se budete pohybovat úplně sami a za celý den nikoho nepotkáte. Turistické trasy na polském území patří zpravidla k velmi navštěvovaným a zejména v letních měsících bývají extrémně přeplněné. Zvládnout nápor ostatních návštěvníků někdy vyžaduje trpělivost.

Náročnost

Většina tras v tomto průvodci vede po značených cestách a stezkách. Ty jsou zpravidla dobře schůdné. Větší část prezentovaných tras patří ke středně náročným a vyžaduje jistý krok, v některých oblastech orientační smysl a dobrou kondici. Zvláště při zdolávání vysokých vrcholů se často překonává převýšení přes 1000 výškových metrů. Především ve vysokohorských oblastech jsou některé úseky cest a stezek velmi strmé a místy exponované.

Pro lepší orientaci jsou trasy rozděleny do tří kategorií obtížnosti, označených modrou, červenou a černou barvou. Jejich význam je následující:

Kategorie náročnosti

■ = Lehká

Jednoduché túry nebo procházky, které jsou většinou vhodné také pro děti. Vedou po asfaltových cestách, širokých lesních cestách nebo po pěšinách, jen zřídkakdy je zapotřebí zdolat strmé úseky.

■ = Střední

Trasy jsou někdy velmi dlouhé a vyžadují vytrvalost a kondici. Často se chodí po úzkých stezkách, které v některých případech vyžadují jistý krok. Výstupy na některých trasách výrazně přesahují 1000 výškových metrů. Ačkoli jsou téměř všechny cesty a stezky značené, na některých místech – např. při přecházení přes louky – je zapotřebí trocha orientačního smyslu. Pouze v ojedinělých případech a na krátkých úsecích se vyskytují pomůcky (např. železné žebříky nebo bezpečnostní řetězy, kterých je nutno se přidržet).

■ = Těžká

Tyto trasy jsou určeny pro zkušené horské turisty. Často se jedná o exponované a velmi strmé stezky, které místy vedou i terénem nad prudkými srázy. Je tedy více než logické, že jistý krok a odolnost vůči závratím patří k základním předpokladům pro výstup. Trasy jsou místy zajištěny pomůckami, jako jsou řetězy, kramle, žebříky a další. Kromě vynikající kondice je nutné mít odpovídající vybavení, zejména vysoké turistické boty. Při těchto túrách se často překonává obrovský výškový rozdíl.

Vzhledem k limitacím čteček elektonických knih jsou kategorie obtížnosti tras v této knize označeny počtem vykřičníků u čísla trasy - jeden pro lehkou, dva pro střední a tři pro těžkou.

Doba chůze

D oby chůze uvedené v tomto průvodci jsou pouze orientační a v žádném případě neplatí pro každého turistu. Turisté s průměrnou fyzickou kondicí by však měli být schopni při středně rychlém tempu kolem 3 až 4 km za hodinu po rovině, 300 až 400 výškových metrů při výstupu a zhruba 500 výškových metrů při sestupu tyto časy dodržet .

Časy tras uvedené na rozcestnících až na menší výjimky odpovídají skutečnosti. Veškeré zde uvedené trasy autor osobně absolvoval. Všechny časy chůze si zaznamenal a poté ověřil a vyhodnotil s přihlédnutím k mapám, ukazatelům a lokálním podmínkám. Tímto postupem byly stanoveny časové údaje obsažené v tomto průvodci. Jedná se přitom o čistou dobu chůze, přestávky na odpočinek nebo fotografování nejsou zohledněny. Kdo je fit, může být na trase podstatně rychlejší. Turisté, kteří mají pomalejší tempo nebo se rádi kochají, by měli raději počítat s hodinou navíc. Také skupiny potřebují zpravidla více času než jednotlivci.

Výbava

Všechny trasy zařazené do kategorie středně obtížných a těžkých by se měly absolvovat jedině v pohorkách s protiskluzovou podrážkou. Na jednoduché túry lze obout i nízké trekové boty.

Pokud jde o oblečení, měl by si každý obléct, co sám považuje za nejpohodlnější. V každém případě patří ale do batohu ochrana proti dešti (bunda a kalhoty), protože během dne se nezřídka vyskytnou přeháňky a bouřky. Ve vysokohorských oblastech se bude hodit také větrovka.

Pokud se vydáváte na cestu v zimě nebo na podzim po předchozím ochlazení, myslete na to, že některé úseky mohou být zledovatělé, a proto je třeba vzít s sebou mačky nebo nesmeky.

Do batohu v každém případě nezapomeňte přidat lékárničku. Na dlouhých trasách se může hodit bivakovací pytel; v případě nouze jej lze použít i při záchraně zraněného v horách. Čelovku byste měli mít v batohu vždy, protože se zejména v krátkých jarních nebo podzimních dnech může stát, že k chatě nebo výchozímu bodu dorazíte až za tmy.

Na každou túru si s sebou vezměte láhev na vodu s dostatečným objemem. Prameny lze bez problémů využívat kdekoli na cestách. Mějte však na paměti, že v hřebenových partiích není možnost vodu doplnit. Kromě toho si s sebou zabalte dostatek jídla, pokud na trase není možnost občerstvení.

Turistická sezona

Oblasti Chočských vrchů , Oravy a polská část Západních Tater lákají k turistice v podstatě ve všech ročních obdobích, přičemž každé má svůj specifický charakter. Na slovenském území Západních Tater je většina turistických tras – s výjimkou trasy 38 – z důvodu ochrany přírody každoročně přístupná pouze od 15. června do 31. října. Na to upozorňujeme u každé trasy.

Od května do srpna přicházejí ve všech oblastech často bouřky už krátce po poledni. Přesto sem v této roční době opakovaně zasahují také stabilní oblasti tlakové výše zajišťující pěkné počasí.

Podzim představuje určitě nejlepší roční období pro pěší turistiku. Přestože se dny už výrazně zkracují, nad Slovenskem se často objevují silné tlakové výše, které se postarají o stabilní počasí. V údolí se drží hustá mlha a nad vrstvou mraků si turisté užívají pozdně letního tepla a dalekých výhledů.

Z vlastní zkušenosti může autor potvrdit, že první mraky se v Západních Tatrách často tvoří již v časných ranních hodinách. Výjimečně se opět rychle rozpouští, většinou se však začínají šířit a mezi 8. a 9. hodinou se již shlukují kolem vrcholů hlavního hřebene nebo je zakrývají. Pro všechny túry v oblasti hlavního hřebene Západních Tater platí následující rada: Pozorně sledujte předpověď počasí a ve vybraný den vyrazte brzy ráno.

Plánování a příprava na túru

Každá aktivita v horách vyžaduje pečlivou přípravu. Již před dovolenou tohoto typu byste si měli vytvořit potřebnou kondici. Vyzkoušejte vybavení: Je oblečení do deště stále nepropustné? Jsou pohorky pořád funkční, nebo se již začíná odlepovat podrážka? Chybí vám ještě nějaké potřebné vybavení, které je lépe pořídit s předstihem? Kdo tohle všechno vezme v úvahu, může si později na dovolené ušetřit spoustu drahocenného času a vychutnat si turistické zážitky naplno.

Turisté by také měli být upřímní sami k sobě a před cestou si položit následující otázky: Jsem fyzicky schopen/schopna zvolenou trasu absolvovat? Mám potřebné zkušenosti? Velký počet záchranných akcí v horách se v současné době koná z důvodu „uvíznutí“ – to znamená, že se turisté v obtížném terénu neodváží jít dopředu ani dozadu a musí je zachraňovat horská služba. Přecenění vlastních sil může v důsledku ohrozit i horské záchranáře.

Nebezpečí

Než se vydáte na túru, měli byste se podívat na předpověď počasí. Zvláště při velmi dlouhých túrách se doporučuje brzký start a sucho. Některé trasy vedou po velmi strmých a místy hlinitých pěšinách. Tam bývá výhodou, pokud už dva nebo tři dny nepršelo. Zejména v letních měsících se opakovaně tvoří bouřky z tepla. Tvar mraků může napovědět, jak se bude počasí v následujících hodinách vyvíjet.

Přestože se bouřky mohou vytvořit během krátké doby, často se ukazují již na ranní letní obloze cirry (řasové mraky), které naznačují vysokou pravděpodobnost změny počasí v průběhu dne. Internetové stránky s předpovědí počasí, jako třeba shmu.sk, nabízejí spolehlivé předpovědi počasí a také radarové snímky s aktuálním meteorologickým děním. Při podzimních túrách počítejte s tím, že se dny již výrazně zkracují. Také se v Západních Tatrách vzhledem k zeměpisné poloze rozednívá a stmívá až o 30 minut dříve než například v České republice.

Ve všech oblastech popsaných v tomto turistickém průvodci se v posledních letech stále častěji vyskytují medvědi. Osobně se pohybuji po Slovensku pravidelně již od roku 1995, ale medvěda jsem spatřil až v nedávné době při sestavování tohoto průvodce, a to dokonce dvakrát. V blízkosti Zuberce se asi 20 metrů přede mnou vztyčila medvědice a její mládě rozčileně poskakovalo sem a tam. V tu chvíli bylo důležité zůstat v klidu stát a nezačít panikařit. Po prozkoumání situace se oba pomalu stáhli do lesa a já jsem mohl místem bez problémů projít.

V Polsku pak šlo spíše o turistickou podívanou, když se dvě medvědice s mláďaty procházely po svahu mladého lesa za potokem a v dostatečné vzdálenosti od lidí. S velkou pravděpodobností většina turistů narazí na nějaké důkazy přítomnosti medvědů, které často leží uprostřed turistické stezky.

Bezpečnostní zásady při setkání s medvědem

Medvědi nemají rádi hluk (kdo chodí ve skupině a povídá si, s velkou pravděpodobností na zvíře nenarazí). Kdo chodí sám, může zpívat, mluvit nebo vydávat jiné zvuky. Mnoho místních obyvatel vyráží na túry s rolničkou, aby se vyhnuli nebezpečí setkání.

Pokud se medvěd skutečně vynoří, zachovejte klid. Hlavní zásada je zůstat stát a nehýbat se. Vyčkat a nedělat nic zbrklého. Nevystavovat se zbytečnému nebezpečí kvůli lepším fotkám. Medvěd uvažuje stejně jako člověk a přemýšlí, co má udělat. V žádném případě se nepřibližujte k medvíďatům! Matka se pohybuje v bezprostřední blízkosti a svá mláďata bude bránit. Podle okolností se můžete pokusit o pomalý, rozvážný a nenápadný ústup. Nepropadejte panice!

Nesledujte čerstvou medvědí stopu! Psy mějte zásadně na vodítku.

Neohrožujte zvíře! Křik nebo házení kamenů může vyvolat jeho agresivitu. Pokud se medvěd vztyčí, nejedná se o výhružné gesto, ale pouze zvedá čenich co nejvýš, aby získal lepší přehled o situaci. Medvědi mají totiž velmi dobrý čich a běžně se lidem vyhýbají ještě dřív, než může dojít k setkání.

Vlci

Z ejména na zimních túrách lze i v turistických oblastech narazit na velké množství vlčích stop. Vlk je pro člověka zcela neškodný a za normálních okolností se s ním budete moct setkat pouze na nočních túrách. Také on se obvykle vyhýbá setkání s lidmi .

Obecná pravidla chování na horských túrách

Své túry si jistě plnohodnotně užijete, pokud si vezmete k srdci jedenáct rad a doporučení, které jsou uvedeny na následující straně, viz rámeček „Horská turistika“.

Značení a orientace

Většina tras prezentovaných v tomto průvodci je opatřena barevnými značkami (různobarevné pruhy na bílém pozadí nebo šikmý zelený pruh na bílém pozadí u naučných stezek stejně jako v ČR), na které se v popisech tras odkazuje. Přesto se občas stane, že byl strom se značkou pokácen, což orientaci poněkud ztíží. Také lesnická činnost nebo přírodní vlivy mohou během krátké doby oblast nebo cestu zcela změnit. Každého, kdo zaznamená změnu na trase, proto prosíme o předání informace nakladatelství na e-mail: pruvodce@lingea.cz.

Na slovenském území Západních Tater je většina turistických tras z důvodu ochrany přírody přístupná pouze od 15. června do 31. října, s výjimkou trasy 38. Toto nařízení opakujeme u každé trasy. Přímo na místě vždy najdete jasně viditelnou zákazovou značku.

Tyto uzavírky cest mají smysl, protože sněhová pokrývka zde často vydrží až do května, a vysokohorské stezky bývají tudíž před tímto datem obvykle ještě zcela neschůdné. Kromě toho dochází ve strmých údolích až do pozdního jara k pádům mohutných lavin.

Ke každé trase v této knize je k dispozici malá turistická mapka, na níž jsou vidět důležité body, kterými cesta prochází.

Všechny oblasti jsou plně pokryty mapami v měřítku 1 : 50 000 (např. od SHOCart, viz str. 20). Ve všech mapách jsou značené turistické trasy zakresleny odpovídající barvou. Pro plánování na počítači se nabízejí také bezplatné on-line mapy (např. mapy.cz nebo freemap.sk).

Ke v šem trasám jsou k dispozici GPS data (viz rámeček na str. 12). Satelitní příjem je ve velké části pohoří velmi přesný. Pouze v úzkých soutěskách nebo údolích s vysokými skalními stěnami se může stát, že signál GPS bude fungovat jen v omezené míře a mezi skutečnou trasou a záznamem GPS dojde k rozdílu několika metrů. V hlubokých údolích je však průběh trasy jasně vymezen značením nebo dobře viditelnými stez kami, tudíž nelze zabloudit.

Každý trasový bod má pevně stanovenou nadmořskou výšku, která byla ve většině případů převzata z existujících mapových podkladů a porovnána se skutečností. Výškové údaje jsou obvykle uvedeny také na rozcestnících v daném místě, ale ne vždy reálné výšce odpovídají. V takových případech na to upozorňujeme. U ukazatelů s údaji o výšce vrcholu, které se nacházejí pod nejvyšším bodem, byla uvedena skutečná výška.

Mapy

Kvalitní mapové podklady distribuují pro celou oblast dvě vydavatelství. Nejznámější jsou mapy českého vydavatelství SHOCart. Všechny mapy mají měřítko 1 : 50 000. Pro vybrané oblasti jsou k dispozici také mapové listy v měřítku 1 : 25 000.

Pro oblasti popsané v tomto průvodci budete potřebovat následující mapové listy:

Chočské vrchy: SHOCart – list 1095 Chočské vrchy.

Orava: SHOCart – list 1086 Oravská Magura a SHOCart – list 1095 Chočské vrchy.

Západní Tatry: SHOCart – list 1096 nebo list 702 Západné Tatry, pro nejvýchodnější oblasti SHOCart – Blatt 1097 Vysoké Tatry.

Slovenština a polština

Slo ven ština disponuje několika hláskami, které nejsou v češtině známé (viz rámeček na následující straně). Totéž platí pro polštinu.

Některé důležité slovenské a polské výrazy a základní fráze najdete na stranách 288 a 289.

Pro přehlednost a jasnou orientaci na místě užíváme v tomto průvodci zeměpisné názvy v nominativu ve slovenštině či polštině, tedy tak, jak je naleznete ve všech turistických mapách a na rozcestnících. Slovenská toponyma potom dále skloňujeme dle českých deklinačních vzorů. U místopisných názvů (hory a sedla) v příhraničních oblastech vždy uvádíme slovenský název a v závorce jeho polskou variantu.

Příjezd a veřejná doprava

Do Západních Tater můžete přijet autem, autobusem nebo vlakem. Pro cestu autem z Čech se nejčastěji využívá trasa po D1 přes Brno, po E50 na Uherské Hradiště, dále Trenčín a Žilinu. Z Brna je možné také jet na Vyškov a Olomouc, odtud pokračovat přes Valašské Meziříčí opět na Žilinu a Ružomberok.

Ze severní Moravy zamiřte z Ostravy na Frýdek-Místek, Mosty u Jablunkova a Čadcu do Žiliny. V Kralovanech se můžete rozhodnout pro delší cestu přes Dolný Kubín do Zuberce nebo pokračovat po dálnici na Liptovský Mikuláš.

Ze Slezska lze cestovat také přes Polsko, konkrétně přes Katovice do Krakova. V závislosti na cílové destinaci se pak vydáte po okresních silnicích na jih. Letět z Prahy do Krakova má smysl pouze tehdy, pokud bude výchozím bodem pro pěší túry Zakopané. V současné době funguje pouze několik autobusových spojů mezi Polskem a Slovenskem.

Do výchozích bodů prezentovaných tras se lze zpravidla dostat také autobusem nebo vlakem. Jízdné ve vlacích je velmi výhodné (děti do 15 let, studenti denního studia, senioři nad 62 let po vystavení průkazky s fotografií cestují na Slovensku zdarma) a vypočítává se na základě vzdálenosti. Kdo nemá k dispozici auto, může si aktuální časy odjezdů autobusů a vlaků vyhledat na webu www.cp.sk.

Stravování

Na rozdíl například od Alp není ve slovenské části Západních Tater pravidlem, že se podél turistických tras vždy naskytne možnost občerstvení. Na polské straně pohoří se nachází vícero chat a cestou se lze občerstvit nebo nakoupit zásoby, takže množství jídla v batohu může být zredukováno. Na několika místech najdete bufety (kiosky, stánky rychlého občerstvení), které nabízejí drobnosti k jídlu a pití. Často se setkáte s pojmem salaš. Označuje pasteveckou boudu, ale může představovat i tradiční prodejnu ovčích sýrů nebo restauraci.

Kde to mělo smysl, tam byly zaznamenány i všechny využitelné prameny u doporučených cest. Na těchto místech si můžete zdarma doplnit zásoby pitné vody. V důsledku přírodních vlivů se však může stát, že v létě nebo na podzim už z pramene neteče voda. Proto byste si vodu měli doplňovat, kdykoli se naskytne příležitost – další nejbližší zdroj pitné vody může být vyschlý .

Cestování s dětmi

V tomto turistickém průvodci uvádíme u některých tras speciálně symbol „děti“. Jedná se o trasy, které nejsou příliš dlouhé nebo ve zkrácené podobě nabízejí pro děti zajímavou, bezpečnou trasu. Obecné platí, že děti by se na túrách neměly přetěžovat.

Turistika se psy

Od 15. prosince 2023 platí ve slovenském Tatranském národním parku přísnější podmínky ohledně pohybu psů v lokalitách obývaných vzácnými a ohroženými druhy živočichů. Omezení se týká většiny cest ve vysokohorském pásmu, což znamená, že na tatranské vrcholy se se svým čtyřnohým parťákem nejspíš nepodíváte. Mapy zobrazující nepřístupné i dostupné cesty, jejich seznam i kompletní znění vyhlášky najdete na stránkách Tatranského národního parku: tanap.sk/zvierata-v-tanap-e. Na polské straně Tater platí zákaz vstupu se psy na turistické trasy už několik let. V Chočských vrších a na Oravě by měla být turistika se psy bez omezení.

Bezpečnost

Slovensko a Polsko patří obecně k velmi bezpečným zemím pro cestování. Samozřejmě i zde se může stát, že dojde ke kapesní krádeži – tato pravděpodobnost je však zejména ve venkovských oblastech velmi nízká. Lidé jsou zpravidla velmi poctiví, a tak není divu, že mobilní telefon zapomenutý ve velkém supermarketu skončí na informacích, nikoli odnesený pro vlast ní potřebu.

Peníze

Na Slovensku se platí eurem, v Polsku polským zlotým (PLN). Směnný kurz podléhá jen malým výkyvům; za jedno euro obdržíte přibližně 4,50 PLN, přičemž jeden zlotý je asi 5,50 Kč, jedno euro necelých 25 Kč.

Peníze se dají vyměnit ve směnárnách, větších hotelech nebo bankách. Nejjednodušší je určitě výběr z bankomatu. Některé banky si však za tuto službu účtují poplatek.

V obou zemích lze v obchodech a ubytovacích zařízeních platit kartou. V Polsku to platí i u pokladen národního parku a na horských chatách. Na slovenských chatách je vždy třeba mít u sebe hotovost.

Navzdory komfortu při platbě kartou by se nemělo zapomínat, že v případě problémů ve spojení s bankou nebo výpadku internetu to nemusí být vždy možné. Nějaká hotovost se člověku tedy může hodit vždy.

Telefon a internet

Předvolba na Slovensko je +421, do Polska +48. V obou zemích se za mezinárodní předvolbou u místních telefonních čísel vynechává „0“.

V EU platí, že můžete se svým platným tarifem volat také do dalších zemí unie, aniž by vás to stálo dodatečné poplatky. Pokrytí sítí v obou zemích je vynikající; i ve vysokých horských polohách funguje přenos mobilních dat zpravidla výborně. Pouze ve strmých a odlehlých údolích se v ojedinělých případech stává, že není signál.

Telefonní čísla a internetové stránky na Slovensku

Horská služba (HZS): telefon 18 300 nebo 112, hzs.sk.

Policie: nouzové volání 158.

Pomoc při požáru/nehodě: mezinárodní nouzové volání 112 nebo hasiči 150, záchranka 155.

Sloven ský hydrometeorologický ústav: shmu.sk, dobrá forma zobrazení počasí, platná pro mnoho míst v horských oblastech, detailní srážkový radar. Meteoportál také na hzs.sk, včetně webových kamer.

Veřejná doprava: www.cp.sk, perfektní webová stránka, pokud chcete na túru a také zpět dojet autobusem nebo vlakem.

Slovensko pro turisty: slovakia.travel, internetové stránky nabízí spoustu inspirace pro návštěvu Slovenska.

Plánování tras: mapy.cz – bezplatná on-line mapa se značenými turistickými trasami; freemap.sk – bezplatná on-line mapa se všemi turistickými cestami; hiking.sk – v sekci „Turistická mapa“ najdete on-line mapu se všemi turistickými cestami a návrhy tras. Můžete si zde prohlédnout fotky příslušných stezek a zjistit, co vás na túře čeká.

Telefonní čísla a internetové stránky v Polsku

Horská služba: TOPR (Tatrzanskie Ochotnicze Pogotowie Ratunkowe), pohotovostní telefonní čísla: 985 a (+48) 601 100 300, topr.pl.

Policie: nouzové volání 997 ( z pevné linky a veřejných telefonů).

Pomoc při požáru/nehodě: mezinárodní tísňové volání 112 ( z mobilního telefonu) nebo hasiči 998, lékařská pohotovost 999, horská služba 985 ( z pevné linky nebo veřejného telefonu).

Turistické nouzové volání od 1. června do 30. září od 10 do 22 hodin v angličtině a němčině (nenahrazuje běžné nouzové volání: mobilní telefon +48 608 599 999 nebo z pevné linky +48 800 200 300).

Zakopané: zakopane.com – mnoho informací o městě a regionu.

Veřejná doprava: busy.info.pl (také v angličtině).

Plánování túr: mapa-turystyczna.pl a mapy.cz – bezplatné on-line mapy se všemi turistickými trasami.

Horské chaty

Orava – Slovensko

Chata na Kubínskej holi (trasa 10, varianta; 15 pokojů a 1 apartmán); v současné době probíhá rekonstrukce, tel.: +421 907 040 826 (rezervace); celoročně, ceny ubytování závisí na sezoně, chatakubinskahola.sk.

Chata Slaná voda (trasa 21; 180 lůžek v pokojích pro různý počet osob), tel.: +421 903 942 994 / +421 903 607 511 / +421 903 607 520; celoročně, ceny ubytování mezi 12 € a 20 € za osobu, slanavoda.sk.

Beskydy – Polsko

Schronisko na Hali Miziowej (trasa 18, varianta, trasa 19; 90 lůžek), tel.: +48 33 488 72 54 (rezervace přes domovskou stránku); celoročně, cena mezi 75 PLN a 120 PLN, halamiziowa.pl (také v angličtině).

Schronisko na Markowych Szczawinach (trasa 19 a varianty tras 20 a 21; 40 lůžek v pokojích pro různý počet osob ), tel.: +48 33 877 5 105 nebo +48 604 527 417 (rezervace přes webové stránky); celoročně, ubytování ve společném pokoji od 70 PLN/osoba, dvoulůžkový pokoj 220 PLN, markoweszczawiny.pttk.pl (pouze v polštině).

Západní Tatry – Slovensko

Chata pod Náružím – Červenec (trasa 34; 30 lůžek ve třech desetilůžkových pokojích a 20 lůžek v oddělené noclehárně), tel.: +421 911 163 670 (Ivan Ogáry); v červenci a srpnu denně, jinak pouze o víkendech nebo po osobní domluvě se správcem chaty, nocleh 16 € / osoba, chatacervenec.sk.

Chata Zverovka (trasy 24 až 30; 71 lůžek v různých kategoriích pokojů a 6 samostatných dřevěných chatek), tel.: +421 905 973 201; celoročně, ubytování od 32,50 € / osoba / noc, chatazverovka.sk.

Ťatliakova chata (trasy 25 až 30; 25 lůžek ve dvou- a vícelůžkových pokojích), tel.: +421 905 973 201; 15. června – 30. září denně, v říjnu omezená otevírací doba, v zimě zavřeno; jedna noc ve sdíleném pokoji od 26 € / osoba, dvoulůžkový pokoj 104 €; nejméně dvě noci ve sdíleném pokoji od 20 € / osoba, dvoulůžkový pokoj 80 €, tatliacka.sk).

Žiarska chata (trasy 36 až 38; 40 lůžek ve dvoulůžkových a vícelůžkových pokojích a v noclehárně na matracích), tel.: +421 44 5 591 525 (pro všeobecné informace, rezervace přes webové stránky); celoročně, 1 noc v noclehárně na matraci (vlastní spacák) od 17 € / osoba, v pokoji od 39 € / osoba (od min. 2 nocí 34 € / osoba), dvoulůžkový apartmán od 98 € / noc ,
ziarskachata.eu.

Západní Tatry – Polsko

Schronisko Murowaniec na Hali Gąsienicowej (trasa 54; 110 lůžek v různých kategoriích pokojů, tel.: +48 539 537 910 (11–17 hodin; celoročně, nocleh ve sdíleném pokoji od 90 PLN (cca 20 €), murowaniec.com (jen v polštině)

Schronisko na Hali Kondratowej (varianta trasy 44, trasa 52; 20 lůžek ve třech sdílených pokojích), tel.: +48 18 20 191 14. Rezervace na halakondratowa.pl; celoročně (kromě 15. listopadu – 26. prosince. Přenocování není možné z důvodu rekonstrukce, ale bufet a jídelna jsou v provozu, otevření ubytovací části plánováno před sezonou 2025, halakondratowa.pl (žádosti o rezervaci v angličtině nebo polštině).

Schronisko na Hali Ornak (Chata Ornak, trasy 46 až 48 a trasa 53; 48 lůžek v různých kategoriích pokojů), tel.: +48 18 20 705 20 nebo +48 695 530 813; celoročně, ubytování ve sdíleném pokoji od 90 PLN, dvoulůžkový pokoj 240 PLN, schronisko-ornak.pl (pouze v polštině).

Schronisko na Polanie Chochołowskiej (trasy 30 a 45 a varianty tras 32 a 46; 121 lůžek v různých kategoriích pokojů), tel.: +48 18 20 705 10 nebo +48 660 144 510 (rezervace přes webové stránky); celoročně, ubytování ve sdíleném pokoji od 70 PLN, dvoulůžkový pokoj 250 PLN, ložní prádlo 20 PLN, chocholowska.com (také v angličtině).

Volnočasové aktivity na Slovensku

Dom na streche (dům stojící vzhůru nohama), Ráztocká, 031 05 Liptovský Mikuláš, vstupné 8 €, domnastreche.sk.

Fantázia Liptov Park, Tehliarska 158, 031 05 Liptovský Mikuláš – volnočasový areál pro děti i dospělé, který se neustále rozšiřuje, vstupné od 10 €, fantazialiptovpark.sk.

Go-Kart-dráha „Monaco Grand Prix“, Priemyselná zóna 545, 032 02 Závažná Poruba, od 9 € za jízdu, monacograndprix.sk.

ILUSIA (svět optických iluzí), Hollého 4456/1, 031 01 Liptovský Mikuláš, vstupné 9 €, ilusia.sk.

Labyrint na Liptově (na silnici mezi Liptovským Mikulášem a Tatralandií) – největší dřevěný labyrint na Slovensku a zábava pro malé i velké, vstupné 6 € pro dospělé a 3 € pro děti; v létě je zde také půjčovna kočárků.

Lanový park Tarzanka, 027 32 Zuberec – lanová dráha.

Skanzeny

Múzeum liptovskej dediny, 032 42 Pribylina – staré budovy z oblasti Liptova byly rozebrány a znovu postaveny podle původního vzhledu v areálu muzea, vstupné 9 €, skanzenpribylina.sk.

Oravské muzeum, Zuberec 850, 027 32 Zuberec – dřevěné domy z oblasti Oravy byly rozebrány a znovu postaveny, skanzenem protéká potok, vstupné 7 €, muzeum.zuberec.sk.

Jízda na koni

B& B Ranch v Likavce , Likavka 149, 034 95 Likavka, tel.: +421 911 203 656.

Cavaleros.sk, Rabčice 528, 029 45 Rabčice, tel.: +421 911 596 594 (jezdecká škola).

Villa Betula, Brnice 166, 032 23 Liptovská Sielnica, tel.: +421 907 812 327 – jízda na koni, přenocování, dětský svět a restaurace, villabetula.sk

Jazda na koni – Salaš, Žiar 326, 032 05 Žiar, Žiarska dolina, tel.: +421 910 480 631.

Jazdecký klub AL ASIL Beňadiková, Beňadiková 110, 032 04 Beňadiková, tel.: +421 915 977 980 – jízda na koni a nocleh, alasilclub.szm.com.

Výlety lodí a plavby na voru

Liptovská Mara ( v letní sezoně se z pláže v Liptovském Trnovci provozují plavby lodí po přehradě), lodmaria.sk.

Orava – plavby na voru, v červenci a srpnu denně, jinak na objednávku, cena 25 € na osobu, plte-orava.sk.

Oravská přehrada (od 30. dubna do 30. září vyplouvá z Námestova – Slanické osady loď na ostrov Slanica, jízdné včetně vstupu na ostrov 10 €, lodslanica.sk.

Koupání

Aq ua-Vital-Park, 034 82 Lúčky – kúpele, teplota vody dle bazénu 33 a 38 ºC, vstupné od 8 €, kupele-lucky.sk.

Meander Thermal & Ski Resort, Oravice 109, 027 44 Tvrdošín-Oravice – termální koupele, nocleh a v zimě lyžování, vstupné od 16 €, denní vstupenka 28 €, meanderoravice.sk.

Pláž Liptovska Mara (pláž u přehrady), 031 01 Liptovský Trnovec (vstup zdarma) a další možnosti na severním břehu.

Tatralandia, Ráztocká 21, 031 05 Liptovský Mikuláš, denní vstupenka od 31 €, tatralandia.sk.

Termální Pramen Medokyš – Kalameny (za obcí), 034 82 Kalameny, teplota vody 38 ºC, vstup zdarma, v létě se platí parkovné.

Termální koupaliště Oravice, 027 44 Tvrdošín-Oravice, otevřeno celoročně, teplota vody 34 až 38 ºC, vstupné 7 €.

Vodný park Bešeňová, Bešeňová 136, 034 83 Bešeňová – termální koupaliště s mnoha tobogany, denní vstupenka od 31 €, besenova.com.

Lyžování

Kubínska hoľa – lyžařské středisko s deseti vleky u Dolného Kubína na Oravské Maguře, kubinska.sk.

SkiCentrum Uhliská – malý lyžařský areál v blízkosti Nižné na Oravě, skinizna.sk.

Ski Fun Hruštín – malý lyžařský areál na Oravské Maguře, skizabava.sk.

Lyžařské středisko Roháče-Spálená – malé lyžařské středisko s pěti vleky v srdci Západních Tater, rohacespalena.sk.

Ski Park Racibor – malý lyžařský areál v blízkosti Oravského Podzámku na Oravské Maguře, skiracibor.sk.

Ski Park Janovky – malý lyžařský areál se třemi vleky v obci Zuberec, janovky.sk.

Ski Park Oravice – malé lyžařské středisko na severním úpatí Západních Tater, meanderoravice.sk.

Zoo

Zookontakt, Ráztocká cesta 21, 031 01 Liptovský Mikuláš, zookontakt.sk.

Volnočasové aktivity v Polsku

Góralski Dom Do Góry Nogami (dům stojící vzhůru nohama), Stanisława Staszica 14, 34-500 Zakopane, vstupné 21 PLN, domdogorynogami.com.

Góralski ślizg (horský tobogan), Na Gubałówkę, 34-500 Zakopané, možné pouze v létě, jedna jízda 5 PLN, mountain-slide.com.

Park Iluzja (svět optických klamů), Krupówki 12, 34-500 Zakopané, vstupné 40 PLN, zakoatrakcje.pl pod „Iluzja Park“.

Jump Planet (trampolíny, skákací hrady a další), Ludźmierska 29, 34-400 Nowy Targ, vstupné od 31 PLN, jumpplanet.pl.

Lapidarium Tatrzańskiego Parku Narodowego (sbírka hornin a rostlin národního parku), Mieczysława Karłowicza 21, 34-500 Zakopané.

Motylarnia Zakopane (motýlí dům, desítky druhů volně poletujících motýlů), Generała Andrzeja Galicy 8, 34-500 Zakopané, vstupné 19 PLN.

Myszogród Zakopane (myší město), Krupówki 81/B, 34-500 Zakopané, vstupné 21 PLN, zakoatrakcje.pl pod „Myszogród“.

Pap ugarnia (papouščí park), Krupówki 60, 34-500 Zakopané, vstupné 24 PLN, zakoatrakcje.pl pod „Największa Papugarnia “.

Park linowy „Złota Grań“ (lanové centrum), Gubałówka 231B, 34-500 Zakopané, vstupné 25 až 45 PLN v závislosti na trase, park-linowy.com.pl.

Podwodny Świat (podmořský svět – akvárium), Ubocz 3b, 34-500 Zakopané, vstupné 21 PLN, zakoatrakcje.pl pod záložkou „Podwodny Świat“.

Zjazd ze skoczni (sjezd po skokanském můstku), ul. Bronisława Czecha, 34-500 Zakopané, pouze v létě, vstupné 59 PLN, zakoatrakcje.pl pod záložkou „Zjazd ze skoczni “.

Jízda na koni

Ranczo Hajnos, ul. Ojca Świętego Jana Pawła II 92, 34-470 Czarny Dunajec, tel.: +48 607 278 731, ranczohajnos.pl.

Koupání

A quapark Zakopane, Jagiellońska 31, 34-500 Zakopané, vstupné podle kategorie mezi 49 a 119 PLN, termy-zakopianskie.pl .

Lyžování

Zakopané – Gubałówka – malý lyžařský areál se čtyřmi vleky a třemi kilometry sjezdovek.

Zakopané – Kasprowy Wierch – malý skiareál se čtyřmi vleky a 15 kilometry sjezdovek.

Zakopané – Polana Szymoszkowa – malý lyžařský areál se dvěma vleky, szymoszkowa.pl.

Zoo

Tatrzańskie Mini Zoo, Józefa Piłsudskiego k/26, 34-500 Zakopané, celoročně facebook.com/TatrzanskieMiniZoo.

Trasy s GPS daty a souřadnice výchozích bodů

Na webu gps.lingea.cz jsou k tomuto průvodci k dispozici ke stažení zdarma trasy s GPS daty a souřadnice výchozích bodů. Tento QR kód vede přímo ke stažení.

1. vydání, heslo: 463401kfp

Trasy s GPS daty je možné importovat do aplikací a navigací, které podporují formát GPX. Díky nim se můžete během cesty kdykoli podívat, kde se právě nacházíte a kudy kráčíte. I přes pečlivou kontrolu nemůžeme vyloučit chyby a změny aktuálních podmínek na trase. Při orientaci se nikdy nespoléhejte pouze na GPS data, ale posuzujte vždy aktuální situaci na místě.

Ohleduplnost k životnímu prostředí

Také turistika ovlivňuje ekologickou stopu, ale podnikat výlety v souladu s přírodou není vůbec těžké!

PŘÍPRAVY A PŘÍJEZD

Předem se informujte, nač si dát pozor s ohledem na přírodu a životní pro středí v dané turistické oblasti.

Pro příjezd zvolte pokud možno vlak nebo autobus, využívejte turistické au tobusy a spoje na zavolání.

Pokud musíte cestovat autem, využijte možnost spolujízdy / sdílení vozů.

Při dlouhých cestách se snažte v cílové destinaci naplánovat vícedenní výlety nebo podnikněte více výletů z jednoho místa.

Cesty letadlem omezte na minimum a kompenzujte je podporou projektů na ochranu životního prostředí.

OBLEČENÍ A VÝSTROJ

Při nákupu outdoorového oblečení vybírejte produkty vyrobené ekologicky a za spravedlivých podmínek a používejte je co možná nejdéle.

Vybavení si také můžete koupit z druhé ruky nebo si ho vypůjčit.

Než si pořídíte nové věci, zvažte, zda se nedají opravit ty staré.

STRAVOVÁNÍ

Nakupujte přednostně bioprodukty a místní nebo sezonní potraviny.

Navštěvujte chaty a restaurace zásobované z regionální produkce.

Místo nevratných lahví a plastových obalů dejte přednost opakovaně použi telným lahvím a jídelním boxům.

UBYTOVÁNÍ

Pobyt si rezervujte u lokálních poskytovatelů ubytování, ať z vaší návštěvy ekonomicky profi tují místní obyvatelé.

V ubytovacích zařízeních šetřete elektřinou a vodou.

TURISTIKA

Choďte po cestách, nepoužívejte zkratky.

Respektujte uzávěry cest a chráněné oblasti.

Netrhejte a nesbírejte rostliny.

Pamatujte na nebezpečí vzniku lesních požárů.

Veškeré odpadky odneste s sebou a vyhoďte je až na určených místech.

Pokud možno nevyužívejte přírodu jako toaletu.

Nebuďte hluční.

Psa mějte na vodítku.

Symboly

Symboly v záhlaví trasy

v dostupné vlakem/autobusem

 možnost občerstvení

u vhodné pro děti

Symboly ve výškovém profilu

ì místo s možností občerstvení

f horská chata, občerstvení

. ubytování

g samoobslužná chata, přístřešek

K parkoviště

8 zastávka autobusu

: nádraží

p vrchol

h kostel, kaple

é hrad, zámek, zřícenina

± rozhledna

] vyhlídka

o průsmyk, sedlo

n jeskyně

[ vodní mlýn

k pramen

Ó vodopád

horská Turistika

Už před cestou do hor byste měli disponovat určitou úrovní fyzické zdatnosti a ještě doma absolvovat alespoň několik přípravných túr.

Každá túra by měla být pečlivě naplánována: V jaké jsem kondici? Jaké bude počasí? Mám k dispozici potřebné vybavení? Správné stravování před túrou a během ní je nezbytné! Sdělte v místě ubytování, kam se vydáváte na túru.

Začínejte pomalu! Dostatečně odpočívejte! Po každých dvou hodinách byste si měli udělat desetiminutovou přestávku. Nepřepínejte se, a především nepřetěžujte děti. Zejména při výletech s dětmi stojí zážitek na prvním místě. Dítě bude chtít jít znovu jen tehdy, pokud ho túra bude bavit.

Skupina postupuje vždy pomaleji a potřebuje více času, než je uvedeno. Pokud si nebudete jistí, jestli má některý ze členů dost sil na pokračování, raději se vraťte.

Dbejte na pitný režim a ujistěte se, že s sebou máte dostatek tekutin. Využijte prameny u cesty k doplnění vody. Pozor: Vlivem počasí a přírodních podmínek mohou být prameny za určitých okolností vyschlé!

Aklimatizace – ani v nadmořské výšce, která zřídka přesáhne 2000 m n. m., by se nemělo hned první den plánovat nic náročného. Už samotný příjezd na místo bývá většinou náročný. Krátká túra poskytuje možnost aklimatizace.

Nepodceňujte počasí! Bouřka a mlha jsou velmi nebezpečné. Za nestálého počasí je lepší nepodnikat dlouhé túry.

Zůstaňte na cestě! Pokud se ztratíte, měli byste se vrátit na poslední známé místo. Zkontrolujte polohu pomocí mapy a případně GPS.

Respektujte uzavírky tras! Na slovenském území Západních Tater se z důvodu ochrany přírody smí na většinu turistických tras, s výjimkou trasy 38, vstupovat pouze od 15. června do 31. října.

V každém případě u sebe mějte lékárničku. Na dlouhých túrách má určitě smysl také bivakovací vak pro případ nouze. Čelovka patří do batohu vždycky. Zejména na podzim, kdy se dny zkracují a na chatu nebo do cílového místa již nestihnete dorazit včas, je velmi užitečné mít s sebou zdroj světla .

Nesnažte se dobýt vrchol za každou cenu! Rozumní horští turisté túru přeruší, pokud nejsou dobré podmínky (kondice, počasí atd.)!
Pokud se vydáte na cestu v chladnějším období roku nebo po přechodu výrazné studené fronty, počítejte s tím, že se na cestě mohou vyskytnout zledovatělé úseky, které jsou bez maček nebo nesmeků neschůdné. Zejména za extrémních podmínek by se túra neměla „lámat přes koleno“.

výslovnost ve slovenštině

Ľ, ľ měkké l

ô uo

výslovnost v polštině

ą nosové o

ę nosové e

ó u

ł ua, uo

ź, ś, ć

zi, si, ci měkké ž, š, č

ż, sz, cz tvrdé ž, š, č

dzi ď, di

dź měkké dž

dż tvrdé dž

ń ň

h ch

rz ř

Turistické regiony:
chočské vrchy, Orava a Západní Tatry

Západní Tatry jsou velehory, které se nachází na severu Slovenska a na jihu Polska a tvoří součást Vnitřních Západních Karpat. Na Slovensko připadá kolem 70 % plochy, na Polsko pouze přibližně 30 %. Pohoří o délce 30 km a šířce 16 km pokrývá celkovou plochu zhruba 400 km2. V obou zemích je zvlášť chráněným územím a má status národního parku (viz str. 47).

Tento průvodce obsahuje také nejkrásnější trasy v oblastech přiléhajících k Západním Tatrám. Mezi ně patří menší pohoří Chočské vrchy a region Orava. Hory na slovensko-polském pomezí se již řadí k Beskydám. Na východě navazující Vysoké Tatry a jižněji položené Nízké Tatry jsou popsány v samostatných turistických průvodcích.

Následující přehled turistických oblastí je řazen zeměpisně, čemuž odpovídá i číslování tras.

Chočské vrchy

Chočské vrchy představují asi 25 km dlouhé horské pásmo, které leží na pomezí Liptova na jihu a Oravy na severu. Menší pohoří má šířku mezi 4 a 8 km. Západně od něj se nachází Velká Fatra a na východě navazují Západní Tatry. Nejvyšším bodem je Veľký Choč s 1611 m n. m. Nenajdete zde žádný souvislý hlavní hřeben, ale jen několik samostatných horských masivů.

Nejvyšší hory Chočských vrchů:

1. Veľký Choč, 1611 m n. m. (trasy 3 a 4),

2. Malý Choč, 1465 m n. m. (trasa 4),

3. Prosečné, 1371 m n. m. (odbočka trasy 8),

4. Holica, 1340 m n. m. (trasa 9),

5. Lomná, 1278 m n. m.

Z geologického hlediska představují Chočské vrchy oblast přechodu mezi Malou a Velkou Fatrou na západě a Západními Tatrami na východě. Pohoří má krystalické jádro, které však nevystupuje na povrch. V druhohorách, zhruba před 100 miliony let, se vytvořily vrstvy mořských usazenin, z nichž některé dosahovaly tloušťky stovek metrů. Tyto sedimenty byly v období křídy zhutněny tektonickými posuny Africké a Euroasijské desky a v některých případech se posunuly až o 100 km severovýchodním směrem. Povrch, který vidíme dnes, sestává z vápence, dolomitu a slinitého vápence. Proto se v horách vyskytují četné krasové jevy jako závrty a jeskyně.

Na okrajích zlomových linií tektonických desek se vytvořilo několik minerálních pramenů. Dešťová voda prosakuje do hlubin a rozpouští vápenec a dolomit. Klesá hlouběji do zemské kůry a zahřívá se. K tomu se obohacuje mimo jiné o hořčík a síru, než zahřátá znovu vytryskne na povrch. Takové prameny se nacházejí na jižních svazích Chočských vrchů – mimo jiné v lázeňské obci Lúčky a v sousední obci Kalameny. V Kalamenech tryská ze země voda o teplotě až 38 ºC z vrtu hlubokého 500 m.

Jak dokládá keltská osada Havránok , bylo území kolem Chočských vrchů osídleno již roku 400 před naším letopočtem. Později se keltské kmeny spojily se sousedními germánskými a slovanskými kmeny a osídlily jižní svahy hor. Dnes patří Ružomberok a Liptovský Mikuláš k nejvýznamnějším městům na jižním úpatí tohoto malého pohoří.

Orava

Krajina oravského regionu se rozkládá na ploše 1661 km2 na severu Slovenska. Malá část se nachází v okolí města Jabłonka na polském území. Oblast je ohraničena na západě Malou Fatrou a na východě Tatrami. Na jihu začíná severně od Liptova a na severu končí v oblasti Beskyd. K nejvýznamnějším městům na Oravě patří Dolný Kubín, Námestovo, Tvrdošín a Trstená. Region je pojmenován podle stejnojmenné řeky, která vzniká soutokem Bílé a Černé Oravy. V oblasti bývalého soutoku obou řek byla v letech 1941 až 1954 vybudována přehrada.

Kraj se oficiálně člení do dvou oblastí. Dolná Orava se nachází na jihu a zahrnuje Oravskou vrchovinu (hornatina kolem města Dolný Kubín), Chočské vrchy, Skorušinské vrchy v okolí obce Zuberec a Západní Tatry. Horná Orava leží na severu. K Horní Oravě patří geomorfologické celky Podbeskydská vrchovina (vrchovina ležící mezi Oravskou Magurou a Beskydami), Podbeskydská brázda (mezi Beskydami a Podbeskydskou vrchovinou), Oravské Beskydy, Oravská kotlina ( s Námestovem, Tvrdošínem, Trstenou a Jabłonkou v Polsku) a Oravská Magura. Chočské vrchy a Západní Tatry jsou v tomto průvodci pojednány jako samostatné oblasti. V některých publikacích je uváděna také Biela Orava: označuje okolí místa, kde se stejnojmenná řeka vlévá do vodní nádrže Oravská přehrada.

Orava je s výjimkou samostatně zpracovaných oblastí z větší části tvořena flyšem . Jedná se především o pískovcové a jílové usazeniny, které zde vytvořila moře v druhohorách. Typická je tvorba rašelinišť , můžete si je prohlédnout například v blízkosti Námestova (Klinské rašeliniště) nebo u Oravic (Rašeliniště Peciská).

Horská pásma v regionu Orava

Skorušinské vrchy

Toto pohoří o délce asi 30 km se táhne od jihozápadu k severovýchodu. Pouze kolem obce Oravský Biely Potok vybíhá v malém oblouku na severozápad. Zatímco na jihozápadě je pohoří poměrně úzké (měří zde zhruba 1,5 km), na východním úpatí u polských hranic se rozšiřuje až na 8 km. Nejvyšší hora Skorušina, 1314 m n. m., dala jméno celému pohoří. Přes Skorušinské vrchy prochází trasy 14 a 16.

Oravská Magura

Hlavní hřeben Oravské Magury probíhá západovýchodním směrem, začíná na východním konci Kysucké vrchoviny a končí u vodní nádrže Oravská přehrada. Nejvyšší bod Minčol měří 1394 m n. m. Velké části hřebene jsou zalesněné, převažují smrky a buky. Najdete zde však i březové háje a často narazíte i na lísku. Zhruba 92 % hřebenové linie se nachází ve výšce přes 1000 m n. m.

V Oravské Maguře se vyskytuje řada vysokohorských luk, které jsou pro turisty obzvláště zajímavé – otevírají se zde výhledy na okolní pohoří. Nejznámější řekou pohoří je Bílá Orava, která pramení pod druhou nejvyšší horou Paráč a u Námestova se vlévá do přehrady. Okolí těchto hor se také považuje za nejchladnější obydlenou oblast na Slovensku. Údaje z meteorologické stanice v Oravské Lesné dokazují, že teploty klesají pod bod mrazu celoročně. Nejnižší teplotu -37,1 ºC zde naměřili 27. ledna 1954. Mezi významná místa v údolí patří Zázrivá, Dolný Kubín a Tvrdošín.

Oravské Beskydy

Pohoří Beskydy se táhne od České republiky na východ přes Slovensko a Polsko až na Ukrajinu. Slovenská část zahrnuje Kysucké Beskydy a Oravské Beskydy. Tato oblast je zároveň i nejvyšší částí celého pohoří vůbec. V Polsku se Kysucké a Oravské Beskydy nepovažují za dvě různá pohoří, ale označují se jednoduše jako Beskid Żywiecki.

Nejvyšší vrchol Babia hora (Babia Góra) měří 1725 m n. m. a díky své izolované poloze a nápadnému kuželovitému tvaru upoutává pozornost již zdaleka. Západně od ní leží druhá nejvyšší hora Beskyd, Pilsko, 1557 m n. m., kterou lze díky její mohutnosti také velmi snadno rozpoznat.

Oravské Beskydy začínají v sedle Príslop v blízkosti obcí Nová Bystrica a Oravská Lesná a táhnou se podél slovensko-polské hranice severovýchodním směrem k nejsevernějšímu bodu Slovenska a odtud jihovýchodním směrem k nejvyšší hoře a vodní nádrži Oravská přehrada. Stejně jako ostatní po hoří na Oravě jsou tvořeny převážně pískovcovými a jílovými usazeninami, zvanými karpatský flyš.

Nejvyšší hory regionu Orava

1. Babia hora / Babia Góra (Oravské Beskydy), 1725 m n. m. (trasy 19 až 21),

2. Pilsko (Oravské Beskydy), 1557 m n. m. (trasy 18 a 19),

3. Malá Babia hora / Mała Babia Góra (Oravské Beskydy), 1517 m n. m. (trasy 19 až 21),

4. Mechy (Oravské Beskydy), 1479 m n. m.,

5. Minčol (Oravská Magura), 1394 m n. m. (trasa 10).

Z klimatického hlediska panuje na Oravě chladné a poměrně vlhké podnebí . Pouze kolem řeky Oravy bývá počasí o něco mírnější. Mnohé oblasti nízkého tlaku vzduchu postupují od západu nebo severozápadu a nejprve se zastaví mezi Beskydami a Tatrami. Z toho důvodu spadne v této oblasti více srážek než v jiných částech země.

Mezi hlavní turistické atrakce regionu patří kromě krásné přírody určitě Oravský hrad v Oravském Podzámku (oravskemuzeum.sk) a dřevěný kostel Všetkých svätých v Tvrdošíně. Mnohá další zajímavá místa teprve čekají, až je turisté objeví.

Západní Tatry

Poloha a rozloha Západních Tater již byla popsána na začátku této kapitoly na str. 32. Pohoří se člení do pěti oblastí:

1. Oblast Sivého vrchu ( v západní části pohoří kolem této hory, lze sem zařadit i severozápadně ležící horu Osobitá, některé publikace ji však považují za samostatnou oblast).

2. Oblast Roháčů ( i když jejich vlastní masiv začíná teprve u Spálené, řadí se sem už všechny hory mezi Brestovou a Volovcem).

3. Oblast Liptovských Tater (jižní doliny s horami Jakubina, Klin a Bystrá).

4. Oblast polských Západních Tater – celá polská část pohoří, známá také jako Czerwone Wierchy (Červené vrchy); v některých publikacích se polská oblast dělí na Grześ, Czerwone Wierchy, Ornak a Kasprowy Wierch).

5. Liptovské kopy (oblast oddělená dvěma dolinami na samém východě Západních Tater na hranici s Vysokými Tatrami).

Na jihu se Západní Tatry zřetelně oddělují od Podtatranské kotliny (Liptovské pánve) a začínají přibližně u obce Liptovské Matiašovce a končí v oblasti osady Podbanské, která patří k obci Pribylina, ale východně od řeky Belá již k městu Vysoké Tatry. Hory převyšují údolí až o 1700 m. Na západě tvoří hranici horské pásmo Chočské vrchy. Ta probíhá východně od hory Holice údolím Suché doliny a Hutianským sedlem v blízkosti obce Huty. Podtatranská brázda ohraničuje ze severu pohoří, které leží o dobrých 100 metrů výše než Liptovská kotlina. Tato až 6 km široká brázda se táhne od Zuberce přes polské Zakopané až k obci Ždiar na úpatí Vysokých Tater, která již patří do Spišského regionu. Vysoké Tatry ohraničují Západní Tatry na východě. Průsmyky Ľaliové sedlo (Liliowe Przełęcz) a sedlo Závory označují konec pohoří.

Západní Tatry tvoří spolu s Východními Tatrami geomorfologický celek Tatry, který je součástí Fatransko-tatranské oblasti Vnitřních Západních Karpat. Geologicky se Západní Tatry velmi podobají Vysokým Tatrám. Společně patří ke krystalickému druhohornímu pohoří Západních Karpat a mají také sedimentární pásmo vzniklé z moří, která se zde v této geologické éře nacházela. Jediné rozdíly spočívají v tom, že ve Vysokých Tatrách převažují žulové horniny a v Západních Tatrách se více vyskytuje břidlice, rula, svor a migmatity a že druhohorní sedimenty (zde převážně dolomity a vápence) zde mají významnější zastoupení. Tyto horniny se nacházejí ve větším rozsahu zejména v oblasti Červených vrchů a v západní části pohoří v okolí Sivého vrchu. Lze pozorovat, jak ve formě pruhů pokračují až do Chočských vrchů. Proto zde také najdeme zajímavé krasové útvary a mnoho jeskyní.

K nejvýznamnějším jeskyním na slovenské straně patří Brestovská jeskyně, která je údajně nejhlubší v celém pohoří a turisté ji mohou navštívit. V jejím nitru dokonce protéká potok. Jeskyně Jaskinia Wielka Śnieżna v oblasti Malolučniak (Małołączniak) v Polsku není přístupná veřejnosti. S délkou 23,7 km a hloubkou až 824 m se jedná zároveň o nejdelší a nejhlubší jeskyni v Polsku. Existuje zde složitý systém chodeb a jezírek a k jejím odtokům patří i ledový pramen Lodowe Źródło v Kościeliské dolině (trasy 47 a 48). Díky výskytu krystalických hornin a vápenců se Západní Tatry vyznačují pestrou krajinou a velmi výraznou druhovou rozmanitostí rostlin , které jsou typické pro zmíněné horniny.

Kromě tvorby usazenin druhohorních moří docházelo na konci této geologické éry v regionu k mohutným horotvorným procesům. Probíhalo vrásnění sedimentárních hornin, příkrovy tvořené sedimenty se posouvaly. Hory, které se tehdy vytvořily, však ještě neměly podobu, jakou známe dnes. Vítr a voda způsobily masivní erozi a velké části krajiny zhruba před 70 miliony let postupně klesly p od hladinu oceánů. To vedlo k vytvoření silných vrstev mořských usazenin spraše a pískovce, které se také nazývají flyš . Tyto vrstvy dnes převažují zejména v kotlinách ležících pod Tatrami. Tektonické zdvihy později podpořily plošný odnos těchto vrstev z povrchu horských oblastí, takže je dnes v Západních Tatrách již nenajdete.

Dnešní podoba pohoří vznikla asi před 15 až 20 miliony let, přičemž zpočátku se pravděpodobně jednalo jen o nevýznamné nízké pohoří. Dnešní hluboká údolí a rozeklané skalnaté hřebeny tehdy ještě neexistovaly. Zásadní změna nastala v posledních 2 milionech let. Mohutné tektonické pohyby s podporou masivního zalednění během doby ledové přispěly k vytvoření dnešní podoby Západních Tater. Vnitřní síly vyzvedly pohoří vysoko nad okolní údolí a brázdy, takže během poslední doby ledové dosahovaly výšky až kolem 1500 m nad tehdejší hladinou moře. V porovnání s dneškem by se vrcholy nacházely v nadmořské výšce kolem 3000 metrů. Údolí byla během dob ledových několikrát vyplněna ledovci, a tak se utvářel divoký ráz pohoří, jak ho známe dnes. Nejmohutnější z mnoha ledovců se vytvořil v Kôprové dolině, nejvýchodnější dolině, která zároveň tvoří hranici s Vysokými Tatrami. Byl 9 km dlouhý a tloušťka ledu dosahovala až 200 metrů. Před zhruba 8500 lety ledovce roztály a zanechaly po sobě jen typické ledovcové reliéfy s kary, žlaby a horskými plesy.

10 nejvyšších hor Západních Tater

1. Bystrá – 2248 m n. m. (Slovensko, trasy 41 a 43),

2. Jakubina – 2194 m n. m. (Slovensko, trasa 41),

3. Baranec – 2185 m n. m. (Slovensko, trasy 38 a 39),

4. Baníkov – 2178 m n. m. (Slovensko, trasy 26, 27, 36 a 37),

5. Klin – 2176 m n. m. (Slovensko a Polsko, trasy 41 a 47),

6. Pachoľa – 2167 m n. m. (Slovensko, trasa 26),

7. Hrubá kopa – 2166 m n. m. (Slovensko, trasy 26 a 37),

8. Nižná Bystrá – 2162 m n. m. (Slovensko, mimo turistické stezky a nepřístupná),

9. Blyšť (Błyszcz) – 2159 m n. m. (Slovensko a Polsko, různé výškové údaje, hraniční kámen mezi oběma zeměmi, nejde o samostatnou horu),

10. Príslop – 2142 m n. m. (Slovensko, trasy 36 a 37).

Západní Tatry představují druhé nejvyšší pohoří Slovenska . Nachází se zde celkem 36 vrcholů s výškou přes 2000 m n. m., z nichž však dva nelze považovat za samostatné hory, protože jsou pouze součástí hřebene (Blyšť/Błyszcz a Twarda Kopa). V celém karpatském oblouku toto pohoří převyšují pouze Vysoké Tatry a šest horských masivů v Rumunsku. Západními Tatrami prochází hlavní hřeben, který je dlouhý 37,6 km a klikatí se od západu k východu. Začíná v Hutianském sedle na západě Bílou skálou. Nejvyšším vrcholem hlavního hřebene je Baníkov s 2178 m n. m., který již tvoří součást divokého masivu Roháče. Ve východní části je nejvyšší horou Kresanica (Krzesanica) s nadmořskou výškou 2122 m. Za horou Beskyd (Beskid) přechází hlavní hřeben u Ľaliového sedla (Liliowe Przełęcz) do Vysokých Tater. Dva nejnižší průsmyky na hřebenové linii jsou sedlo Pálenica s 1573 m n. m. a Tomanovské sedlo (Tomanowa Przełęcz) s 1686 m n. m. Přes většinu úseků hlavního hřebene prochází červeně značená turistická stezka. Pouze mezi Pyšným sedlem a Temniakem (Ciemniak) neexistují oficiální turistické stezky, ačkoliv i tam vede úzká pěšina. Návštěvní řády obou národních parků však vstup do této zóny oficiálně neumožňují.

Vodstva ve všech oblastech

K nejkrásnějším vodopádům Západních Tater patří Roháčský vodopád (trasy 27 a 28) na Slovensku a Siklawica v Polsku (trasa 51).