Předmluva

České Švýcarsko a České středohoří leží na severu České republiky. Už v 18. století byli malíři a básníci romantismu okouzleni jejich půvabnou krajinou. Od těchto umělců pochází i pojem „České Švýcarsko“, který se vztahuje na českou část Labských pískovců. Druhově bohatá oblast je dnes národním parkem a láká vysokými, často až magicky působícími pískovcovými skalními městy uprostřed rozsáhlých smíšených lesů a hlubokými, romanticky divokými roklemi, ve kterých bují nejrůznější mechy a kapradiny. Bizarně tvarované skály porostlé malými sukovitými borovicemi a malé vesnice se staletými podstávkovými domy dávají této oblasti zvláštní kouzlo.

České Švýcarsko na jihu přechází do Českého středohoří. Nejvyšším vrcholem regionu a oblíbeným cílem výletníků je 837 metrů vysoká Milešovka, která skýtá krásné výhledy. Půvabná středomořská atmosféra hluboce zaříznutého kaňonu Labe se strmými horskými svahy, ovocnými háji a vinicemi kontrastuje s vysokými, špičatými kuželovými horami, které tvoří protáhlý horský masiv. Tato turisticky málo známá oblast láká rozsáhlou sítí dobře značených turistických cest, množstvím rozhleden a středověkých zřícenin a řadou sportovních aktivit, jako je pádlování, cyklistika, paragliding nebo lezení. Kostely, muzea, zámky a panské domy ve větších městech (Louny, Litoměřice, Děčín a Česká Kamenice) zpestřují turistickou dovolenou a odkazují na bohatou kulturní minulost tohoto kraje.

V tomto průvodci představujeme 55 různorodých túr Českým Švýcarskem a Českým středohořím.

Další regionální a historické informace a aktuální uzavírky cest najdete na mém blogu na www.kaj-kinzel.de.

Milé čtenářky a milí čtenáři, přeji vám mnoho radosti z mé knihy a bohaté turistické zážitky v severních Čechách!

Grüna, léto 2023, Kaj Kinzel

Na skále Ponorka u České Kamenice (trasa 26)

Přehledová mapa

Nejlepší trasy

K Hraniční desce a do skalního labyrintu Tiských stěn

Stovky bizarních pískovcových věží a skalních jehel s úzkými štěrbinami, temnými jeskyněmi a okouzlujícími výhledy – to musíte vidět (trasa 2, 4.30 h) !

Edmundova soutěska
a Pravčická brána

Nejznámějšími turistickými cíli Českého Švýcarska jsou jízda loďkou do Edmundovy soutěsky a 16 m vysoká Pravčická brána, největší pískovcová skalní brána v Evropě (trasa 10, 5.15 h) .

Soutěska Kamenice
a Jetřichovické stěny

Jedna z nejpůvabnějších okružních tras skalami Českého Švýcarska vede po kamenitých stezkách vzhůru k vyhlídkám a do hlubokých, chladných roklí
(trasa 12, 5.00 h) .

Kyjovské údolí

Přes zvlněné louky k nespoutaně romantické skalní stezce na okraji národního parku, kde schody, rokle, jeskyně a vyhlídky zvou na zajímavou průzkumnou túru
(trasa 23, 3.15 h) .

Přes Pannu a Trojhoru na Kalich

Krásná okružní trasa, která nabízí pro každého něco: nádherné výhledy, pozorování vzácných motýlů, skalní vrchol dostupný lehkým lezením a pozůstatky hradního komplexu z 15. století (trasa 34, 4.30 h) .

Vysoký Ostrý a hrad Střekov

Vyhlídková túra před branami Ústí nad Labem vás zavede k zachovalému středověkému hradu přímo nad řekou (trasa 40, 4.00 h) .

Z Dolních Zálezel
k dubickému kostelíku

Procházka po svazích vysoko nad obloukem Labe v blízkosti Brány Čech patří k těm nejkrásnějším v Českém středohoří (trasa 43, 3.30 h) .

Hazmburk

Lehká okružní trasa k jednomu ze symbolů regionu. Výrazný hrad Hazmburk se dvěma věžemi nabízí krásný výhled na kuželovité hory (trasa 46, 2.30 h) .

Milešovka

Milešovka je nejvyšší a asi nejznámější kuželovou horou Českého středohoří a z rozhledny na historické meteorologické observatoři nabízejí krásné výhledy
(trasa 50, 3.15 h) .

Bořeň

Nádherný výhled z největšího znělcového masivu v Evropě je stejně fascinující jako rozmanitá flóra, která na jaře a v létě pokrývá tmavé skály všemožnými barvami
(trasa 52, 2.45 h) .

Užitečné informace

Náročnost

Ačkoliv vás tato kniha zavede jen do mírnější, středohorské krajiny, může být pěší turistika na strmých kuželových horách Českého středohoří a ve skalách či rozlehlých lesích Labských pískovců náročná a není radno ji podceňovat. Tento průvodce vám pomůže správně odhadnout náročnost uvedených tras a vybrat cíle, které odpovídají vašim zkušenostem a představám.

Na doporučených trasách najdete rozmanité druhy povrchů: od polních a lesních cest přes lesní a luční pěšiny až po skalní stezky se schody a žebříky. Pro jejich zdolání by vám zpravidla měla stačit střední až dobrá fyzická kondice a trocha zkušeností s horami. Zvláštní požadavky jsou vždy uvedeny v popisu trasy.

Pohled od Gabrieliny stezky k Růžovskému vrchu (trasa 10)

České turistické stezky jsou velmi dobře značené, většinou však koncipované jako úsekové, které vedou z jednoho bodu do druhého. V tomto průvodci se často setkáte s okružními trasami, do nichž je nutné zařadit i neznačené cesty. Jsou popsány podrobněji, ale přesto vyžadují určitý orientační smysl. Přesné mapy a trasy s GPS daty uvedené u každé trasy vám pomohou vždy najít správnou cestu.

Pro snazší orientaci jsme rozdělili trasy na tři stupně náročnosti. Čísla tras jsou označena odpovídajícími barvami.

Případně uvádíme i zajímavé varianty jednotlivých túr. Jejich náročnost se může lišit od udané náročnosti celé trasy.

Výběr trasy

V úvodu každé trasy najdete informace o době chůze, výškovém rozdílu, náročnosti, stavu cest a zvláštnostech trasy. Výškový profil obsahuje údaje o délce túry a náročnosti stoupání. Při výběru trasy zohledněte svoji aktuální kondici, roční období a počasí. Kameny, kořeny a železné stupy mohou být za zvýšené vlhkosti velmi kluzké. V zimních podmínkách, když stezku (nebo její část) pokrývá led a sníh, doporučujeme vynechat všechny trasy, které zahrnují lezecké úseky!

V mnoha částech popisované krajiny budete cestovat o samotě. To oceníte, pokud chcete tiše prožívat jedinečnou přírodu, ale v nouzových situacích by to mohl být problém. Prosím, dbejte na to, abyste nepřecenili svoje síly, a předejděte tak nehodám.

Cesta k Růžovému hřebeni ( trasa 7)

Doba chůze

Časový údaj v záhlaví trasy uvádí čistou dobu chůze. Je počítaná s rezervou, nezohledňuje ale přestávky. Skutečné trvání túry proto může být výrazně odlišné od uvedeného času.

Pěší turistika s dětmi

Některé trasy v tomto průvodci jsou dobře zvládnutelné i s dětmi. Vy jako rodiče musíte posoudit, kolik toho vaše děti zvládnou.

Uprostřed fascinujícího skalního světa Labských pískovců se nudit nebudou. Trasy Českým středohořím jsou většinou trochu delší a vyžadují od dětí větší výdrž a základní turistické zkušenosti. Výhledy ze zřícenin hradů nebo přírodní atrakce hned u cesty jsou dobrými cíli pro společný rodinný výlet. Vždy myslete na to, že si děti chtějí výlety užít, potřebují objevovat své okolí a milují změnu. Zábavným oživením může být i dalekohled nebo lupa. Nezapomeňte na malou piknikovou deku a dostatek jídla a pití. Naplánujte si dostatečnou časovou rezervu! Na výlety s rodinou počítejte zhruba s dvojnásobnou dobou chůze oproti tomu, co je uvedeno v průvodci.

Vybavení

Pro trasy Českým Švýcarskem a Českým středohořím jsou důležité kvalitní, pevné boty, které vám dobře padnou – nejlépe kotníková turistická obuv. Chrání před vymknutím kotníku, a pokud je dobře utáhnete, zabrání narážení prstů u nohou do špičky boty, když zdoláváte delší strmý sestup. Dobře padnoucí batoh na jednodenní výlety má objem 30 až 40 l a pojme pláštěnku, malý podsedák, lékárničku, jídlo a pití. Integrovaný nebo dodatečně přidaný vak na vodu má řadu výhod. Můžete se z něj kdykoli napít, aniž byste museli sundávat batoh, a váha doporučených 1,5–2 l vody na osobu je dobře rozložená těsně u vašich zad. Mějte s sebou dostatečné množství jídla, protože v mnoha oblastech nejsou žádné nebo jen omezené možnosti stravování.

V závislosti na konkrétní trase a počasí myslete také na dalekohled, lupu, čelovku nebo baterku, repelent, opalovací krém a klobouk, nepromokavé kalhoty a případně teplou čepici a rukavice. Mějte nabitý mobilní telefon pro případ nouze. Tísňové volání 112 funguje i bez SIM-karty.

Dobrodružství ve výškách – skalní hrad Šaunštejn (trasa 11)

Mapy

Mapy v průvodci slouží pro obecný přehled o průběhu trasy. Pro přesnější orientaci na místě doporučujeme mít s sebou i papírovou turistickou mapu. Na první pohled na ní uvidíte možnosti individuálních změn trasy a zajímavá místa v okolí, například vrcholy, obce nebo pamětihodnosti. Na rozdíl od mapové aplikace v chytrém telefonu nepotřebuje mobilní signál ani nabitou baterii.

Doporučujeme například turistické mapy společnosti Geodézie On Line v měřítku 1 : 25 000, které jsou dostatečně podrobné pro turistiku (Turistické mapy pro každého, čísla 38, 53, 54, 78, 79 a 90), případně můžete použít mapy nakladatelství SHOCart v měřítku 1 : 50 000 a 1 : 40 000 (čísla 01, 401, 03, 403, 04 a 404). Mapy jsou k dostání v knihkupectvích nebo na internetu.

On-line mapy na www.mapy.cz jsou velmi užitečné při přípravě trasy i jako digitální pomocník na cesty. V příslušné mobilní aplikaci Mapy.cz si můžete uložit podrobné offline mapy kýžené oblasti.

Příjezd

Vlakem a autobusem: z Prahy vyrazte vlakem do Děčína, například linkou Českých drah R20 nebo EuroCity (přímé spoje z hlavního nádraží). Odtud pokračujte autobusem DKÚ (Doprava Ústeckého kraje) do vámi vybrané lokality, například linka 434 zajíždí do Jetřichovic, linka 438 do Hřenska. Z Brna a Ostravy jeďte směrem na Prahu a poté po výše uvedené trase dál na severozápad Čech. Jízdní řády jsou k dispozici na www.idos.cz.

Pohled na Mariinu skálu v Jetřichovických stěnách (trasa 12)

Jedete-li autem z Prahy, vyrazte po dálnici D8 do Ústí nad Labem. Poté dál na sever dle vaší cílové destinace. Například pokud jedete do Hřenska, napojte se na silnici první třídy č. 62. Směřujete-li do okolí České Kamenice či Jetřichovic, v Děčíně najeďte na silnici č. 13, po níž dojedete až do České Kamenice. Anebo z ní odbočte v Ludvíkovicích a dejte se po silnici č. 24854, která vás zavede až do Jetřichovic.

Pro turisty z Brna je nejlepší volbou cesta po dálnici D1 do Prahy a odtud podle zmíněné trasy do blízkosti národního parku či CHKO Labské pískovce. Z Ostravy je jednou z variant jízda přes Brno a Prahu, další možností je směřovat na Olomouc a poté Mohelnici, Litomyšl a Vysoké Mýto. Pak po dálnici D35 a D11. Po D11 lze jet do Prahy ( a dále po D8, viz výše) nebo sjet na exitu 39 a odtud pokračovat po silnici č. 38 do České Lípy a dál na sever.

Pokud máte namířeno do Českého středohoří, jeďte dle cílové destinace buď směrem na Ústí nad Labem po D8 (lze využít například exit 48 u Lovosic), nebo na Mělník, Českou Lípu a Nový Bor po silnici první třídy č. 9.

Veřejná doprava v severních Čechách

Labské pískovce a České středohoří jsou veřejnou dopravou velmi dobře dostupné. Cestou ze Saského Švýcarska můžete využít železniční tratě v údolí Labe. V turistické sezoně jezdí přeshraniční autobusové linky německého dopravce VVO (Verkehrsverbund Oberelbe). Nabízí různé slevy, jako například jízdenku Elbe-Labe-Ticket, jízdenku pro menší skupiny nebo na celé dny pro rodiny.

V severních Čechách najdete mnoho dobře navazujících autobusových spojů, které jsou obvykle častější a pravidelnější než vlakové spoje. Cesta vlakem skrz krásnou krajinu severních Čech má ale své zvláštní kouzlo. Některé vedlejší tratě jsou dnes v provozu už jen jako muzejní dráhy. Internetový portál www.idos.cz rychle a spolehlivě vyhledává spoje a ceny jízdenek. Kliknete-li na stránce www.mapy.cz na libovolnou autobusovou zastávku, zjistíte číslo spoje a časy odjezdů jednotlivých autobusových linek. Pokud autobusová nebo železniční zastávka neleží přímo u výchozího bodu trasy, obsahuje popis i kilometrický a časový údaj pro cestu tam a zpět v součtu.

Nádraží Kamenický Šenov

Mezi jednotlivými obcemi v blízkosti národního parku jezdí v sezoně speciální shuttle bus, linka 441. Jízdní řád najdete na ceskesvycarsko.cz

V souvislosti s rozsáhlým požárem a s tím souvisejícím úbytkem návštěvníků byly na podporu turismu v listopadu 2022 zavedeny bezplatné jednodenní jízdenky na spoje DKÚ (vlaky, autobusy, přívozy). Pro získání poukazu na dopravu zdarma je nutné si stáhnout aplikaci DÚKapka a získat slevový QR kód. Tuto nabídku můžete využít každý den vašeho pobytu, strávíte-li v Českém Švýcarsku alespoň dva dny. Platí do odvolání, sledujte proto aktuální informace na stránkách: www.ceskesvycarsko.cz/cs/pomahej/bezplatna-doprava.

Skvělým tipem je „ jízdenka Labe-Elbe “ : jedná se o celodenní jízdenku, která platí v MHD, městských a regionálních autobusech a ( i turistických) vlacích v Ústeckém kraji na české straně (spoje DKÚ) a v celé oblasti obsluhované dopravcem VVO na saské straně. Je tedy ideální pro přeshraniční cesty do a z Česka.

Informace a jízdní řády najdete na internetových stránkách:

www.idos.cz;

www.vvo-online.de;

www.festungsexpress.de (pouze v němčině pro turistickou autobusovou linku Sächsisch-Böhmischer Nationalpark-Express, kterou provozuje soukromý dopravce od května do října v oblasti Pravčické brány).

Muzejní železnice – dokonalá vlaková romantika!

Koncem 19. století zpřístupnila Česká severní dráha vybudováním železničních tratí části Českého středohoří, Lužických hor a Labských pískovců. Díky chytrému plánování jejich trasy nebylo nutné budovat větší tunely nebo mosty. Tratě jsou plné zatáček, vedou úzkými údolími a podél horských svahů a dodnes vzbuzují nadšení. Některé z nich byly již uzavřeny a probíhá na nich pouze muzejní provoz. Určitě je dobré podpořit snahu provozovatelů a nechat se svézt na těchto jedinečných tratích, které jsou v provozu většinou od dubna do října:

T1 Kamenický motoráček: Česká Kamenice – Kamenický Šenov. Délka 4,5 km; část trasy bývalé České severní dráhy, která byla dokončena v roce 1886. Jezdí zde motoráček s přezdívkou Hurvínek.

T2 Turistický vlak Českého Švýcarska: Jedinečnou krajinu v okolí dráhy Děčín – Česká Kamenice – Krásná Lípa – Mikulášovice můžete objevovat turistickým a cyklistickým vláčkem T2 nebo linkovými vlaky U27 a U8. Využijete-li ještě Dráhu národního parku (U28), můžete podniknout okružní jízdu přes dva národní parky.

T3 Zubrnický motoráček (Zubrnická museální železnice , www.zubrnickazeleznice.cz): Ústí n. L., stanice Střekov – Velké Březno – Zubrnice. Vede údolím Labe od hradu Střekov k pivovarské obci Velké Březno a následně strmě do kopce do bočního údolí pod Bukovou horou.

T4 Švestková dráha (též Středohorský motoráček): Lovosice– Most. Klikatá, dnes modernizovaná železniční linka U10 skýtá krásný výhled na hory v okolí Milešovky a na zříceniny Košťálov, Oltářík a Hazmburk. Informace a jízdní řády: www.svestkovadraha.cz/jizdni-rady/.

Autem po severních Čechách

Autem cestujete rychle a podle vlastních představ, počítejte ale s tím, že silnice v Českém Švýcarsku a Českém středohoří jsou často velmi úzké. Parkovací místa v turistických střediscích bývají placená a jejich kapacita se o svátcích a o prázdninách rychle zaplní. V turisticky méně frekventovaných oblastech často nenajdete žádné oficiální parkoviště, což platí především pro České středohoří. Zde si musíte parkovací místo najít sami. Odstavné plochy doporučené v tomto průvodci obvykle mají kapacitu pro alespoň pět osobních vozidel. Pokud používáte navigaci, najdete v popisu tras vždy desetinné souřadnice výchozího bodu. Pro některé přístroje je budete muset přepočítat. Dbejte na zóny a cedule se zákazem parkování a hlídejte si čas, do kdy máte platný parkovací lístek!

Většina dálnic a některé silnice pro motorová vozidla jsou zpoplatněné. Elektronickou dálniční známku zakoupíte pohodlně on-line na www.edalnice.cz. Tam také najdete mapu se zpoplatněnými úseky.

Pro vozidla nad 3,5 t platí zvláštní pravidla mýtného. Před začátkem dovolené se informujte o aktuálně platných předpisech.

Údolí Labe u Hřenska

Restaurace a občerstvení

Pro většinu tras v našem průvodci platí, že byste měli mít s sebou dostatečné zásoby jídla, protože na možnosti občerstvení narazíte jen výjimečně, pokud vůbec. Mimo turistická centra jsou hostince často otevřeny pouze sezonně, takže byste se měli předem informovat o otevírací době a zavíracích dnech. Restaurace, které leží přímo na trase, respektive v blízkosti výchozího bodu, uvádíme v popisu trasy (případně včetně internetové adresy).

Ubytování

V Českém Švýcarsku a ve velkých městech v údolí Labe najdete na mnoha místech hotely, penziony a pokoje k pronájmu. Zpravidla jsou čisté a uklizené. Chcete-li zůstat na jednom místě několik dní, měli byste se co nejlépe informovat o ubytování, aby vás nečekalo nepříjemné překvapení, protože nezvykle levný hotel se může ukázat jako prostá turistická ubytovna. K dispozici je také několik kempů a parkovišť pro karavany, většinou s velmi jednoduchými sanitárními zařízeními.

Rustikální posezení

V Českém středohoří se můžete vrátit do minulosti. Turistická infrastruktura zde začala vznikat teprve před několika lety. Najdete tu stále více menších, s láskou provozovaných penzionů nebo pokojů, často ale jen v období letních prázdnin. Kdo nechce dlouho hledat, může se ubytovat v hotelech ve větších městech, což jsou Louny, Litoměřice, Úštěk, Bílina, Ústí nad Labem a Děčín. Města navíc nabízejí dobré dopravní spojení, možnosti nákupu a větší výběr restaurací.

Čísla tísňového volání

Nejčastějšími příčinami nouzových situací jsou přecenění vlastních sil, nedostatečné plánování trasy a nevyhovující vybavení. Ale i když budete opatrní a svědomití, můžete narazit na mokrý kořen, nečekaně zledovatělé schody, náhlou bouřku nebo prostě jen špatně došlápnout. Kdo chodí do hor, měl by vědět, co dělat v krizové situaci.

Všeobecná tísňová linka 112 vás podle druhu požadavku přesměruje na policii, záchrannou službu, horskou službu nebo hasiče. V pohraničí můžete číslo 112 volat s předvolbou +420 pro Česko nebo +49 pro Německo.

Další důležité tísňové linky:

Horská služba ČR: +420 1210.

Turista v nouzi: +420 1222.

Městská policie: 156, Policie: 158.

Tísňové volání v případě ztráty peněz nebo kreditní karty: +49 116 116.

Aplikace Záchranka: užitečná mobilní aplikace pro tísňové volání.

Podstávkové domy – každý je jedinečný

Tipy na aktivity

Botanická zahrada Teplice (Josefa Suka 1388/18, 454 01 Teplice), otevřeno denně kromě pondělí 9.00–17.00/18.00/19.00 dle ročního období. Více informací na webu www.botanickateplice.cz.

Máchovo jezero nabízí možnost vykoupat se na plážích u obcí Doksy a Staré Splavy nebo vyrazit na okružní plavbu na parníku.

Podzemní továrna Rabštejn (Jánská 9, 407 21 Jánská), expozice mapující historii místa. Během druhé světové války zde byla zřízena zbrojní továrna na výrobu součástí letadel, nedaleko odtud poté vznikl koncentrační tábor. Více informací na webu www.podzemirabstejn.cz.

Rybník Chmelař (411 45 Úštěk) láká návštěvníky na dvě písečné pláže, půjčovnu lodiček a šlapadel, občerstvení a další atrakce.

Sklářské muzeum Nový Bor (náměstí Míru 105, 473 01 Nový Bor) je otevřeno denně 9.00–17.00 kromě pondělí. Muzeum bylo založeno již v roce 1893 a od té doby přibližuje návštěvníkům místní tradici sklářství.

Zubrnická museální železnice (Děčínská 107, 403 23 Velké Březno), železniční trať s historickou vlakovou dopravou a železničním muzeem je v provozu od března do konce října so–ne a svátky ( v době letních prázdnin út–ne) 10.00–17.00. Vstupné je zahrnuto v ceně jízdenky. Informace na www.zubrnickazeleznice.cz.

Kategorie náročnosti

■ ■ = Lehká

Jednoduché a většinou i poměrně krátké trasy převážně po dobrých turistických cestách, které jsou dobře značené, respektive snadno k nalezení. Zpravidla se hodí i pro děti a seniory. Stoupání jsou mírná, postačí průměrná fyzická kondice.

■ ■ = Střední

Středně dlouhé trasy, které vyžadují turistické zkušenosti, smysl pro orientaci a trochu lepší kondici. Typické pro tyto trasy jsou delší a strmější výstupy nebo sestupy, které mohou zahrnovat i zdolání úzkých schodů nebo krátkých žebříků. Trasy místy vedou po úzkých nebo strmých lesních stezkách, na nichž je třeba dbát opatrnosti a mít jistý krok, neboť jsou na nich kluzké kořeny stromů, štěrk, ostré kameny či menší skalnaté úseky.

■ ■ = Těžká

Náročné trasy s těžkými úseky, které zpravidla vyžadují dobrou kondici, velmi jistý krok a odolnost vůči závratím. Úseky cesty mohou vést podél hrany propasti nebo vyžadovat lehké lezení (po žebřících, ocelových lanech nebo železných chytech přibitých ke skále). Zde byste už měli mít nějaké zkušenosti z hor. Do této kategorie spadají i trasy, které na neznačených cestách nebo v terénu bez cest vyžadují dobrý orientační smysl.

Vzhledem k limitacím čteček elektonických knih jsou kategorie obtížnosti tras v této knize označeny počtem vykřičníků u čísla trasy - jeden pro lehkou, dva pro střední a tři pro těžkou.

Symboly

Symboly v záhlaví trasy

v dostupné vlakem/autobusem

 možnost občerstvení

u vhodné pro děti

Symboly ve výškovém profilu

ì místo s možností občerstvení

f možnost občerstvení

g útulna, přístřešek

K parkoviště

8 zastávka autobusu

: nádraží / vlaková zastávka

p vrchol

h kostel, kaple

é hrad, zámek, zřícenina

± rozhledna

] vyhlídka

l odpočívadlo, místo pro piknik

Ó vodopád

Trasy s GPS daty a souřadnice výchozích bodů

Na webu gps.lingea.cz jsou k tomuto průvodci k dispozici ke stažení zdarma trasy s GPS daty a souřadnice výchozích bodů. Tento QR kód vede přímo ke stažení.

1. vydání, heslo: 456302 bpa

Trasy s GPS daty je možné importovat do aplikací a navigací, které podporují formát GPX. Díky nim se můžete během cesty kdykoli podívat, kde se právě nacházíte a kudy kráčíte. I přes pečlivou kontrolu nemůžeme vyloučit chyby a změny aktuálních podmínek na trase. Při orientaci se nikdy nespoléhejte pouze na GPS data, ale posuzujte vždy aktuální situaci na místě.

O regionu

Poloha a chráněná území

Tato turistická oblast v severních Čechách leží mezi Krušnými horami na severozápadě a Lužickými horami na východě. Směrem na jih přechází České středohoří do širokého údolí řeky Ohře, do Polabí a Dubské vrchoviny, která tvoří severní oblast České tabule. Na severu leží Labské pískovce, jejichž českou část zevrubně představujeme v tomto průvodci. Většina území je chráněna v rámci CHKO Labské pískovce (250 km2) a zahrnuje také národní přírodní rezervace Kaňon Labe a národní park České Švýcarsko (79 km2). Společně s územím Saského Švýcarska, ležícím na německé straně, je dnes přeshraniční krajina Labských pískovců s vysokými skalními útesy a hlubokými chladnými soutěskami uprostřed rozsáhlých lesů, po kterých jsou roztroušeny jednotlivé čedičové hory, chráněna jako celek.

Nejvyšším vrcholem Labských pískovců je stolová hora Děčínský Sněžník (723 m n. m.) na levém břehu Labe. Pravčická brána, největší pískovcová skalní brána v Evropě, je spolu se siluetou Růžovského vrchu (619 m n. m.) zobrazena v logu národního parku a symbolizuje rozmanitost tohoto pohoří.

Pod CHKO spadá také velká část Českého středohoří. Území o rozloze přes 1000 km2 zahrnuje 43 maloplošných přírodních rezervací a památek, které ukrývají zcela jedinečné přírodní krásy. Nejvyšší horou je z dálky viditelná kuželová hora Milešovka (837 m n. m.).

Oběma horskými krajinami protéká široký proud Labe, který v průběhu milionů let vytvořil hluboce zaříznuté, místy kaňonovité údolí.

Geologie

Pokud chceme zjistit, jak vznikla dvě tak různorodá pohoří, musíme se podívat daleko do prehistorie.

Labské pískovce začaly vznikat před zhruba 90 miliony let, v křídě. Jejich území bylo pokryté mořem, ve kterém se ukládaly vrstvy písku. Sediment se pod velkým tlakem zpevňoval a vznikla pískovcová deska, která je silná přes 500 m. Tlak kontinentálních desek vyvolal v zemské kůře pnutí, jež vedlo ke vzniku prvních trhlin a zlomů v pískovcové desce. Po ústupu křídového moře se na sedimentární desku z východního směru nasunula žulová deska, takzvaný lužický pluton. Tím v sedimentu vznikly další trhliny a došlo k jeho náklonu. Hranice mezi těmito formacemi se nazývá „lužický zlom “ , leží na severovýchodě dnešního Českého Švýcarska a překročíte ji na túrách okolo Kopce a Brtníků (trasy 19–23). Zdvihání Krušných hor na západě ještě zvýšilo náklon pískovcové desky. Na rozpraskaný pískovec pak dál působily voda a vítr. Potoky a řeky vymílaly svá koryta a postupně tvarovaly dnešní vzhled Labských pískovců se stolovými horami na levém břehu Labe a rozeklanými pískovcovými masivy na pravém břehu.

Slavné Varhany na Panské skále (trasa 27)

Ve třetihorách, tedy před asi 40 až 9 miliony let, se prohloubil oherský rift, zlomová zóna, která probíhá souběžně s dnešními Krušnými horami a sahá od bavorské Horní Falce až k německým městům Zittau (Žitava) a Görlitz (Zhořelec). Krušnohorská kra se oddělila od zbytku Českého masivu a dál se zvedala. Podél tohoto riftu, doprovázeného mnoha dalšími souběžnými a příčnými trhlinami v zemské kůře, došlo k rozsáhlé sopečné aktivitě, v jejímž důsledku vzniklo České středohoří a Lužické hory. V oblasti desky Labských pískovců rovněž stoupaly sopečné masy vzhůru a prorazily pískovec. Reprezentativními příklady jejich činnosti jsou výrazné čedičové vrcholy Růžovský vrch, Studenec a Großer Winterberg. Z geologického hlediska tvoří „pojítko“ sousedících pohoří.

Horské vrcholy Českého středohoří tvoří především sopečné horniny čedič, trachyt a fonolit (znělec) a jejich poddruhy a směsi. Jen ojediněle se vyskytují zbytky křídové sedimentární vrstvy tvořené pískovci a slíny, například na Bílých stráních (trasa 35), nebo rulou, například na Kalvárii (trasa 37).

Také velká ložiska hnědého uhlí u Mostu mají přímou souvislost s oherským riftem, v jehož nížinách se ukládal organický materiál rozsáhlých bažin a mokřadů. Nad ním se usazovaly sedimenty a pod jejich vahou se z organické hmoty stalo hnědé uhlí.

Labe

Labe a jeho velké přítoky formovaly krajinu. Labe pramení v Krkonoších a na své cestě přijímá několik významných toků, například Vltavu. Několik kilometrů za soutokem s Ohří u Litoměřic naráží na horský masiv Českého středohoří. U Brány Čech, též zvané Porta Bohemica, začíná Labský kaňon. Tato malebná soutěska sahá až po Ústí nad Labem a je charakteristická svými vysokými, strmými svahy s lesy a skalami. Na tomto silně zvlněném úseku řeky mezi Lovosicemi a Střekovem (trasa 40) u Ústí tvoří Labe dnes v podstatě skoro 20 km dlouhou přehradu. Stavba velkých Masarykových zdymadel pod hradem Střekov představuje závažný zásah do přírodního prostředí Labe. Vodní dílo bylo vybudováno v letech 1925 až 1936 a vytváří rozdíl hladin ve výšce 7,8 m. Má velký význam pro splavnost řeky a slouží jako zdroj vody pro zemědělství. Nachází se zde také vodní elektrárna, která je trvale v provozu.

Labský kaňon u Dolního Žlebu (trasa 5)

V dalším průběhu má Labe relativně přirozený tok s širokým, místy ještě původním břehem se stromy, vrbovými porosty a vysokým křovím.

Za Děčínem, kde se Labe hluboce zařezává do pískovce, se obraz krajiny ještě jednou mění. Vysoké, svislé skalní stěny dávají tomuto úseku řeky kaňonovitý charakter.

Řeka Labe, její velké přítoky, Ploučnice a Kamenice, a četné menší potoky a prameny jsou domovem mnoha živočichů vázaných na vodu. Kolísavá hladina vody občas odhalí břeh s písčitými a štěrkovými lavicemi. V přirozeném porostu břehů zůstává ležet naplavené dřevo, které poskytuje chráněná místa pro hnízdění. Obojživelníci kladou vajíčka do stojaté vody a znovu rozšířený bobr labský využívá zbytky přirozených lužních lesů. Labe v zimě prakticky nikdy nezamrzá, a představuje tak důležité útočiště pro zimující vodní ptactvo.

Bohatství přírody

Krajina Českého středohoří a Labských pískovců tvoří jedinečný prostor, který díky své geologické pestrosti a historicky danému hospodářskému využití představuje nenahraditelný přírodní poklad. Nepravidelná krajina a spíše extenzivní zemědělství vytvářejí bohatou škálu mikroklimat a mikrobiotopů obývaných pozoruhodnou faunou a flórou.

Fascinující fauna

Nemine snad jediný den bez setkání se zvířaty. Když vyrazíte časně ráno, můžete na rozhraní lesů a horských luk potkat srny. Z liduprázdných, odlehlých lesů se od poloviny září do poloviny října na kilometry daleko rozléhá impozantní troubení jelenů. V lesích žijí dokonce ojedinělé divoké kočky a rysové.

Vlhké smíšené lesy s jejich průzračnými, chladnými prameny jsou domovem mloka skvrnitého. Dalšími charakteristickými druhy obojživelníků jsou skokan hnědý, čolek horský a ropucha obecná. Najdeme zde také slepýše, užovky obojkové, zmije obecné, a dokonce vzácnou ještěrku živorodou. V okolí zurčících horských potoků žijí skorec vodní, konipas bílý a ledňáček říční. A také vydra říční. V odlehlých oblastech se vyskytuje plachý čáp černý. Hnízdí tu jen několik málo párů; proto si tento druh zasluhuje mimořádnou ochranu.

Bohaté barvy přírody: mlok skvrnitý a motýlice obecná

Na jaře můžeme naslouchat mnohohlasému zpěvu ptáků. Nad letními loukami krouží poštolky, káňata a krkavci. Ve skalnatých lokalitách žije sokol stěhovavý, který už byl na pokraji vyhynutí. Při střemhlavém letu je považován za nejrychlejšího ptáka na světě. Vysoké skály jsou lákavým hnízdištěm i pro výra velkého, nejlépe pokud v jejich blízkosti najde i vysoké, staré stromy. Jako lovec v otevřeném prostoru miluje členitou kulturní krajinu s malými loukami a políčky, keři a remízky, kterou najdeme na mnoha místech popsaných v tomto průvodci. V divokých nedotčených bučinách uslyšíte bubnování strakapoudů a táhlé volání datla černého. V opuštěných datlích dutinách starých stromů sídlí sýc rousný a kulíšek nejmenší.

Za slunných letních dní poletují na skalnatých, květy pokrytých vrcholech Českého středohoří nejrůznější druhy motýlů. Nejvýraznější z nich jsou otakárek fenyklový a ovocný. Vyznačují se nápadným párovacím chováním, při hledání partnerů mohou kroužit v termických proudech nad rozpálenými balvany na vrcholech kopců i dlouhé minuty.

České Švýcarsko je rájem motýlů
Nahoře: otakárek ovocný
Dole: babočka kopřivová

Na kopci Raná, který je oblíbeným cílem turistů i paraglidistů, žije sysel obecný. Tento na pohled roztomilý, jen 20 cm dlouhý hlodavec žije v koloniích pod zemí, kde buduje rozsáhlé systémy chodeb. Jeho výskyt na Rané je pozoruhodný, protože původně pochází ze stepí a vyprahlých hor jihovýchodní Evropy.

Rozmanitá flóra

Těžko přístupné, strmé svahy kuželových hor Českého středohoří většinou pokrývá původní porost místy až pralesního charakteru. Na suchých, teplých jižních stráních často najdeme duby, lípy a javory kleny, roztroušeně také borovice. Vzhledem k extrémním klimatickým podmínkám, letnímu žáru, třeskutým mrazům v zimě a silnému větru rostou zdejší stromy velmi pomalu, a mívají proto sukovitý, rozcuchaný vzhled a nízký vzrůst. Navzdory menší výšce však mohou být velmi staré. Na otevřených místech roste hloh a šípkové růže. Na chladnějších severních svazích se drží víc vlhkosti, proto tu převažují bučiny.

Nahoře: Zářivě žlutá tařice skalní
Dole: Za svítání na stepní hoře Oblík

Roční období
a klimatické podmínky

Před začátkem trasy se vždy informujte o stávajících omezeních, v současné době především v zadním Saském Švýcarsku a v české části národního parku.

Částem lesa s mrtvým dřevem se vyhýbejte především při větru a silných srážkách.

Buďte vždy pozorní! Nezastavujte se pod ulomenými větvemi a zbytky vrcholků stromů, které ještě visí v koruně.

Navštivte případně jiné turistické cíle v Labských pískovcích.

Dům Českého Švýcarska (Křinické náměstí 1161/10, Krásná Lípa) – součástí je i interaktivní expozice o místní krajině; tel.: 775 552 789; otevřeno denně ( v zimě kromě pondělí).

Jetřichovice – tel.: 604 266 525, v zimě zavřeno.

Hřensko (budova obecního úřadu) – tel.: 412 528 344, v zimě zavřeno.

Děčín (Karla Čapka 1441/3 a Čs. mládeže 89/4), denně 8.00/9.00–17.00.

Litoměřice (Mírové náměstí 16/8a) – tel.: 416 916 440, v zimě v po zavřeno.

Třebenice (Paříkovo náměstí 16/8a) – tel.: 416 594 485, otevřeno po–pá.

Úštěk (Mírové náměstí 47) – tel.: 416 795 368, denně ( v zimě kromě so–ne).

V národním parku se smíte volně pohybovat. Výjimku tvoří klidové území (dříve I. zóna), dočasně uzavřené oblasti a oplocené plochy.

V klidovém území národního parku se návštěvníci smějí pohybovat jen po značených cestách.

Místy se mohou vyskytnout uzavírky, které slouží k ochraně konkrétních živočišných druhů (většinou během hnízdního období).

Sběr lesních plodů je povolený.

Psi musí být vždy vedeni na vodítku.

Jízda na kole je povolená jen na veřejných silnicích a na značených cyklostezkách, které určuje Správa národního parku. Od cyklistů se očekává ohleduplný styl jízdy.

Pro horolezce platí zvláštní podmínky (například časová a prostorová omezení, členství v oficiálních horolezeckých svazech).

Mimo jiné je zakázáno zapalování ohně, kouření v lese, používání pyrotechniky, provozování dronů a kempování a nocování ve volné přírodě.

Pozor! Lesy v národním parku jsou do značné míry ponechány vlastnímu vývoji. Dbejte proto na přirozená nebezpečí v lese! Aktuální kůrovcová situace dále prohlubuje stávající rizika. Především za silnějšího větru byste se měli vyhnout oblastem s mrtvými stromy. Hrozí nebezpečí pádu větví nebo celých kmenů.