Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Daňové zákony 2025, úplná znění platná k 1. 1. 2025

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 9 883. publikaci

Realizace obálky Zdeněk Dušek

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 352

36. vydání, Praha 2025

Tisk Iva Vodáková – Durabo

© Grada Publishing, a.s., 2025

ISBN 978-80-271-7757-8 (ePub)

ISBN 978-80-271-7756-1 (pdf)

ISBN 978-80-271-5716-7 (print)

prof. JUDr. Hana Marková, CSc.

Na Právnické fakultě Univerzity Karlovy působí od roku 1973. V současné době působí na katedře finančního práva a finanční vědy. V roce 2012 byla jmenována profesorkou pro obor finančního práva a finanční vědy. Ve své vědecké práci se zabývá zejména otázkami rozpočtového a daňového práva. Je členkou oborové rady programu Veřejnoprávní studia na Právnické fakultě MU v Brně.

Od roku 2008 je členkou Legislativní rady vlády České republiky a v roce 2020 byla jmenována členkou Rady Národního akreditačního úřadu. Je také členkou rozkladové komise na Ministerstvu průmyslu a obchodu ČR.

Od roku 2003 je členkou Information and Research Center of The Public Finance and Tax Law of Central and Eastern European Countries v Bialystoku, kde se věnuje problematice příjmů jednotlivých článků rozpočtové soustavy. Je autorkou či spoluautorkou více než 200 monografií a článků publikovaných v České republice a v zahraničí.

Nakladatelství odborné literatury Grada Publishing vstoupilo na trh před více než třiceti lety. Je největším nakladatelstvím odborné literatury v České i Slovenské republice co do šíře a množství oborů i počtu vydávaných odborných novinek. Stále se vyvíjí, roste a dlouhodobě patří mezi lídry na trhu s odbornou literaturou. Expanduje také na trhu s elektronickými knihami. Ročně Grada prodá přibližně milion knih. Orientuje se na podporu vzdělávání v oblastech práva, financí, účetnictví a daní, ekonomiky, vydává tituly pro manažery a podnikatele, knihy z oboru architektury a stavebnictví, počítačů, medicíny, psychologie, pedagogiky, kultury a různých řemesel atd. Zabývá se také odvětvím různých profesionálních i neprofesionálních zájmů člověka jako např. zdraví, sport, hobby, gastronomie, zahrada, chovatelství a další. Díky širokému záběru a profesionálnímu zpracování publikací se Grada Publishing dlouhodobě umisťuje v top 100 nejvýznamnějších českých firem.

Daňové zákony nakladatelství Grada jsou dlouhodobě absolutně nejprodávanějšími daňovými zákony v České republice. Publikace obsahuje úplná znění všech daňových zákonů k 1. 1. 2025 včetně všech čísel. Předností souboru je vyznačení novelizovaného textu odlišným typem písma a to, že významné novely uvozují odborné komentáře pracovníků, kteří se na přípravě změn v různé míře podílejí. Přehled novelizací, které byly přijaty během roku 2024, je společně se stručným komentářem soustředěn v úvodu publikace a tvoří pro čtenáře významnou pomůcku pro sledování změn, ke kterým dochází v daňové oblasti.

LTA

► PRÁVO, DANĚ, AUDIT A ÚČETNICTVÍ ◄

❏ LTA je renomovaná poradenská kancelář působící na trhu od roku 2011.

❏ Je unikátní mezioborovou spoluprací, díky které klientům zajišťuje komplexní řešení zohledňující právní, daňové a účetní aspekty.

❏ Tým LTA tvoří 60 profesionálů – advokátů, daňových poradců, auditorů, účetních specialistů a dalších odborníků s bohatými zkušenostmi.

❏ V letech 2017, 2022–2024 byla LTA v žebříčku Právnická firma roku jmenována jako jedna z doporučovaných kanceláří v kategorii Daňové právo.

❏ LTA je členem mezinárodních právních a daňových sítí MGI WORLDWIDE a THE LAW FIRM NETWORK.

LTA LEGAL TAX AUDIT, Lazarská 13/8, 120 00 Praha 2, Česká republika, www.LTApartners.com

Úvod

Na počátku roku 1999 nabídlo nakladatelství GRADA Publishing, a.s. poprvé soubor daňových zákonů ve znění platném pro rok 1999 se stručnými komentáři. Tak vznikla tradice, která zůstává – díky zájmu čtenářů – zachována i pro rok 2025.

Do textu daňových zákonů jsou zapracovány změny vyplývající ze zákonů, jejichž účinnost je stanovena k 1. 1. 2025 a vyznačeny změny k 1. 7. 2025. V předkládaném souboru jsou soustředěny úplné texty daňových zákonů s tím, že jsou odlišným typem písma zdůrazněny i novelizace přijaté a publikované ve Sbírce zákonů dříve, ale jejichž účinnost je stanovena od 1. 1. 2025 – změna je vyznačena tučným písmem. Uživatele souboru DZ nechceme zatěžovat maximem textu, jehož účinnost je časově vzdálená a kdy není vyloučeno, že se některá ustanovení mohou do doby účinnosti ještě změnit. Z uvedeného důvodu pouze v přehledu novelizací, zařazeného u každého zákona, jsou uvedeny všechny zákony, které mají stávající text měnit a u těch, které mají účinnost pozdější, je číslo zákona podtrženo.

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, prošel v roce 2024 opět několika novelizacemi. Zároveň začaly být účinné některé změny přijaté v předchozích letech. Některé zákony nabyly účinnosti již v roce 2024, ale část změn se vztahuje až k roku 2025.

Zákon č. 285/2023 Sb., kterým se mění zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 312/2006 Sb., o insolvenčních správcích, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony znamená změnu § 24 odst. 2 písm. y) bodu 7, a to od 1. 7. 2025. Zákon č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů, je příkladem různých přístupů k účinnosti – část ustanovení platí pro rok 2025, jiná část platila již v roce 2024. Podrobnější vysvětelní je v komentáři před textem zákona. Zákon č. 162/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 125/2008 Sb., o přeměnách obchodních společností a družstev, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, platí již od 19. 7. 2024. Tímto zákonem se změnil § 26 odst.7 a § 32d – odpisy hmotného majetku odpisovaného v zahraničí a přinesl úpravu § 38ma odst. 1 písmeno d). Další změnu přinesl zákon č. 163/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 240/2013 Sb., o investičních společnostech a investičních fondech, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Také tento zákon má část účinnou pro rok 2024 a část textu je znění účinné od roku 2025. Změny se dotkly § 4b, § 6, § 17, 17b, § 19, § 23f, § 23i, § 25, § 28, § 37c, § 37d, § 38, § 38bb a přechodných ustanovení. Zákon č. 230/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony platil již v roce 2024 a změny přináší i pro rok 2025. Zákon č. 263/2024 Sb., o veřejných kulturních institucích a o změně souvisejících zákonů (zákon o veřejných kulturních institucích) má účinnost stanovenou na 1. 1. 2025. Formulační změna se týká § 24 odst. 2 písm. zr) bod 1, dále se v § 28 odst.1 vkládá nové písmeno f) a v § 30 odst. 10 se vkládá se písmeno p). Zákon č. 470/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, přináší úpravu § 6 odst. 4 písmena a) a b) dotýkající se dohod o provedení práce ve vztahu k nemocenskému pojištění a § 6 odst. 9 písm. d) ohledně plnění sociálních a kulturních potřeb zaměstnancům ve formě nepeněžních plnění.

Zákon č. 416/2023 Sb., o dorovnávacích daních pro velké nadnárodní skupiny a velké vnitrostátní skupiny, se neměnil ani v roce 2024, ani nezahrnuje změny pro rok 2025.

Zákon č. 593/1992 Sb., o rezervách pro zjištění základu daně z příjmů, ve znění pozdějších předpisů nedoznal změny, které by se dotkly textu zákona pro rok 2025.

Zákon č. 338/1992 Sb., o dani z nemovitých věcí, ve znění pozdějších předpisů, byl několikrát novelizován. Již podle zákona č. 251/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o veřejných dražbách, byl s účinností od 1. 1. 2025 vložen do § 13a odstavec 12 a upraveno přechodné ustanovení. Řadu změn přinesl zákon č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů – podrobnější komentář změn pro rok 2025 je před textem zákona. Zákon č. 183/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony přinesl drobnou změnu daně z nemovitých věcí, a sice § 4. Zákon nabyl účinnost již v roce 2024 a změny platí i pro rok 2025.

Zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, byl změněn již zákonem č. 142/2022 Sb., kterým se mění zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů s tím, že pro rok 2025 se mění § 15 odst. 4 upravující podávání daňového přiznání elektronickou formou a přechodná ustanovení. Zákonem č. 432/2022 Sb., kterým se mění zákon č. 56/2001 Sb., o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích a o změně zákona č. 168/1999 Sb., o pojištění odpovědnosti za škodu způsobenou provozem vozidla a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 307/1999 Sb., ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony přinesl drobné změny daně silniční pro rok 2024, které platí i pro rok 2025 (jedná se o text § 2, 3, 4, 6). Změny s účinností od 1. 1. 2024 a pro rok 2025 přinesl také zákon č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů.

Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů, platí pro rok 2025 ve znění zákonů již dříve přijatých, a sice zákona č. 363/2021Sb., kterým se mění zákon č. 359/1999 Sb., o sociálně-právní ochraně dětí, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony ve znění zákona č. 407/2023 Sb., a zákona č. 251/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s přijetím zákona o veřejných dražbách. Poslední přijatá novela – zákon č. 461/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů obsahuje vedle implementačních ustanovení i novelu některých ustanovení, spočívajících ve změnách, jejichž cílem je snaha o další zefektivnění procesu výběru a správy daně z přidané hodnoty a zvýšení právní jistoty dotčených subjektů. Podrobný komentář změn je před textem zákona.

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, byl několikrát novelizován s různou dobou účinnosti, a tak k roku 2025 vstupují do účinnosti některá ustanovení již dříve přijatých zákonů. Zákon č. 277/2019 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti přijetím zákona o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv, se dotýká oblasti spotřebních daní úpravou § 15 odst. 2 písm. e) a g) a § 59 odst. 10, kdy se za slovo Sbírce vkládají slova zákonů. Zákon č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů, věnuje u spotřebních daní značnou pozornost přechodným ustanovením. Část ustanovení novely zákona je účinná od 1. 1. 2025, další bude účinná od 1. 7. 2025, další v roce 2026 či v roce 2027 – tyto pozdější změny nejsou do textu zákona zapracovány. Zákon č. 265/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 526/1990 Sb., o cenách, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, který přinesl drobnou formulační změnu § 103 odst.1 a odst. 8, kdy slovo „rozhodnutí“ nahradilo slovo „výměr“. Další změnu přináší zákon č. 462/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Nezbytnost provedení určitých věcně technických změn v zákoně vyplynula z poznatků aplikační praxe. Dochází rovněž k aktualizacím, které vyplývají z přijetí některých evropských prováděcích právních předpisů. Mezi nejvýznamnějšími okruhy změn patří další proces elektronizace v oblasti spotřebních daní či úpravy v oblastech posuzování malých nezávislých pivovarů, pravidel pro skladování a prodej surového tabáku, nakládání s odpadními oleji nebo úprava postupu při určování cen cigaret pro konečného spotřebitele. Dále je třeba zmínit to, že dochází k revizi pravidel pro vracení a osvobození od daně osobám požívajícím výsad a imunit. Změny obsažené v této novele se týkají značného množství paragrafů.

Do souboru daňových zákonů byl v roce 2008 zařazen text upravující daň ze zemního plynu a některých dalších plynů, daň z pevných paliv a daň z elektřiny – nejčastěji označované jako energetické daně, a to v rámci zákona č. 261/2007 Sb., o stabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů. V roce 2024 byla část zákona novelizována zákonem č. 462/2024 Sb., kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, a to v oblasti týkající se těchto energetických daní. Přijaté změny se odrážejí v části čtyřicáté páté věnované dani ze zemního plynu a některých dalších plynů (jde o § 8–10, § 16, § 19, § 22–24, § 26 a § 29), části čtyřicáté šesté, kde jde o daň z pevných paliv (§ 8–10, § 19, § 21–23, § 25 a § 28) a upravena je i část čtyřicátá sedmá, která se zabývá zdaněním elektřiny (mění se § 8, § 9, § 10, § 16, § 19, § 22–24, § 25 a § 26).

Od roku 2017 patří do souboru daňových zákonů zákon upravující daň z hazardních her. Zákon č. 187/2016 Sb., byl na konci roku 2023 novelizován zákonem č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů – v roce 2024 zákon novelizován nebyl.

Daňové řízení, které je komplexně upraveno zákonem č. 280/2009 Sb., daňový řád, ve znění pozdějších předpisů, bylo drobně novelizováno zákonem č. 349/2023 Sb., kterým se mění některé zákony v souvislosti s konsolidací veřejných rozpočtů, a v roce 2024 novelizován nebyl.

Nakladatelství GRADA Publishing, a.s a autoři, kteří se podíleli na uvozujících komentářích, věří, že předkládaný soubor zákonů bude dobře sloužit všem uživatelům. I když snahou všech zúčastněných na této publikaci bylo maximální úsilí o přesnost textu, považujeme za důležité upozornit, že právně závazný je pouze text publikovaný ve Sbírce zákonů.

Na zpracování se autorsky podíleli: prof. JUDr. Hana Marková, CSc. (sestavení, úvod), (autor JUDr. Roman Vybíral – komentář k zákonu č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů a komentář k dani z nemovitých věcí), Ing. Zdeněk Kuneš a Ing. Pavla Polanská (komentář k zákonu č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty).

Hlavní změny zákona o daních z příjmů

V roce 2025 dojde k nabytí účinnosti několika novelizací zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění pozdějších předpisů („ZDP“). Některé změny vycházejí z novelizačních předpisů přijatých v roce 2024, jiné se stávají součástí účinné právní úpravy v důsledku odložené účinnosti některých částí tzv. konsolidačního (resp. ozdravného) balíčku, který byl publikován pod č. 349/2023 Sb. Ve srovnání s uplynulými roky sice není změn velké množství, některé z nich jsou však poměrně významné.

Již zmíněný zákon č. 349/2023 Sb., který většinově nabyl účinnosti již v roce 2024, odložil na 1. ledna 2025 účinnost změnového ustanovení k § 4 odst. 3, § 10 odst. 4 a § 10 odst. 9 ZDP. Zásadní novinkou je zavedení nového limitu pro osvobození od daně z příjmů fyzických osob v případě příjmů z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci nebo z příjmů z úplatného převodu cenného papíru (za podmínky splnění časového testu 5, resp. 3 let). Roční limit u osvobozených příjmů bude počínaje rokem 2025 stanoven na 40 000 000 Kč a příjmy přesahující tuto hranici tak budou podléhat zdanění. Uvedené se promítá do § 10 odst. 4 ZDP, který zavádí pravidlo poměrného uplatnění výdajů v případě příjmů, které jsou od daně osvobozeny jen do určité výše, když stanoví, že výdaje v daném případě snižují příjem jen v části odpovídající poměru, v jakém tento příjem není od daně osvobozen. Pokud jde o § 10 odst. 9 ZDP, jedná se o významné ustanovení, které pro příjmy nad limit osvobozených příjmů z úplatného převodu podílu v obchodní korporaci nebo z příjmů z úplatného převodu cenného papíru zavádí možnost využít zvláštní daňově uznatelný výdaj v případě, kdy byl cenný papír nebo podíl nabytý poplatníkem do 31. prosince 2024. Tento výdaj spočívá v možnosti uplatnit jako výdaj tržní hodnotu tohoto cenného papíru nebo podílu určeného ke konci roku 2024, resp. ke dni úplatného převodu tohoto cenného papíru nebo podílu, pokud k němu došlo dříve.

Další změnu ZDP provádí od ledna 2025 zákon č. 263/2024 Sb., o veřejných kulturních institucích. Mezi daňově uznatelné výdaje ve smyslu § 24 odst. 2 písm. zr) bodu 1. ZDP se nově řadí rovněž výdaje na tvorbu FKSP u veřejných kulturních institucí. Další dopady má existence nového konceptu veřejné kulturní instituce do oblasti daňových odpisů (konkrétně jde o pojetí odpisovatele hmotného majetku podle § 28 ZDP a rozšíření případů pokračování v odpisování podle § 30 ZDP).

Třetím a aktuálně posledním zákonem, který od roku 2025 novelizuje mj. ZDP, je zákon č. 163/2024 Sb., kterým se mění zákon o investičních společnostech a investičních fondech a další související zákony, který v oblasti daní z příjmů přináší největší počet změn. Čl. III. upravující změny ZDP má dělenou účinnost a v průběhu roku 2024 již nabyla účinnosti většina změn. Konkrétně šlo např. o nové podmínky pro osvobození příjmu v případě použití získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby podle § 4b odst. 2 a 3 ZDP, dále došlo ke zpřesnění podmínek pro daňové osvobození příjmů podle § 6 odst. 9 písm. g) ZDP (a s tím související novelizaci § 25 odst. 1 písm. h) bodu 1. ZDP, který upravuje daňově neuznatelné výdaje zaměstnavatele), nebo k zavedení nového znění osvobozených příjmů ze závislé činnosti ve smyslu § 6 odst. 9 písm. t). Řada změn pak byla spíše komplementární povahy, když tyto primárně reflektovaly terminologické změny zákona o investičních společnostech a investičních fondech jakožto hlavního novelizačního nosiče.

Od 1. ledna 2025 nabývá účinnosti novelizační pasáž, a to konkrétně ta, která mění znění § 6 odst. 4 ZDP co do vymezení příjmů spadajících pod samostatný základ daně pro zdanění daní vybíranou srážkou. Nově budou takto zdaňovány příjmy a) plynoucí na základě dohody o provedení práce zaměstnanci od zaměstnavatele, který u tohoto zaměstnance uplatňuje režim oznámené dohody podle zákona upravujícího nemocenské pojištění, jejichž úhrnná výše u téhož plátce daně nedosáhne za kalendářní měsíc rozhodné částky pro účast zaměstnanců činných na základě dohody o provedení práce, u kterých je uplatňován režim oznámené dohody podle zákona upravujícího nemocenské pojištění, na nemocenském pojištění, nebo b) v úhrnné výši nedosahující u téhož plátce daně za kalendářní měsíc rozhodné částky pro účast zaměstnanců na nemocenském pojištění.

Upraven byl – v souvislosti s novelou zákona o zaměstnanosti – i text § 6 odst. 9, který přesněji vymezuje a doplňuje osvobozené nepeněžní příjmy poskytované zaměstnavatelem zaměstnancům a jejich rodinným příslušníkům.

V zákonodárném procesu nacházejí i další novelizační předpisy, které by se měly v budoucnu dotknout zdanění příjmů.

JUDr. Roman Vybíral, Ph.D.

Zákon č.586/1992Sb., odaních zpříjmů,

ve znění zákona č.35/1993 Sb., zákona č.96/1993 Sb., zákona č.157/1993 Sb., zákona č.196/1993 Sb., zákona č.323/1993 Sb., zákona č.42/1994 Sb., zákona č.85/1994 Sb., zákona č.114/1994 Sb., zákona č.259/1994 Sb., zákona č.32/1995 Sb., zákona č.87/1995 Sb., zákona č.118/1995 Sb.,zákona č.149/1995 Sb., zákona č.248/1995 Sb., zákona č.316/1996 Sb., zákona č.18/1997 Sb., zákona č.151/1997 Sb., zákona č.209/1997 Sb., zákona č.210/1997 Sb., zákona č.227/1997 Sb., zákona č.111/1998 Sb., zákona č.149/1998 Sb., zákona č.168/1998 Sb., zákona č.333/1998 Sb., zákona č.63/1999 Sb., zákona č.129/1999 Sb., zákona č.144/1999 Sb., zákona č.170/1999 Sb., zákona č.225/1999 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č.3/2000 Sb., zákona č.17/2000 Sb., zákona č.27/2000 Sb., zákona č.72/2000 Sb., zákona č.100/2000 Sb., zákona č.103/2000 Sb., zákona č.121/2000 Sb., zákona č.132/2000 Sb., zákona č.241/2000 Sb., zákona č.340/2000 Sb., zákona č.492/2000 Sb., zákona č.117/2001 Sb., zákona č.120/2001 Sb., zákona č.239/2001 Sb., zákona č.453/2001 Sb., zákona č.483/2001 Sb., zákona č.50/2002 Sb., zákona č.128/2002 Sb., nálezu ÚSč.145/2002 Sb., zákona č.198/2002 Sb., zákona č.210/2002 Sb., zákona č.260/2002 Sb., zákona č.308/2002 Sb., zákona č.575/2002 Sb., zákona č.162/2003 Sb., zákona č.362/2003 Sb., zákona č.438/2003 Sb., zákona č.19/2004 Sb., zákona č.47/2004 Sb., zákona č.49/2004 Sb., zákona č.257/2004 Sb., zákona č.280/2004 Sb., zákona č.359/2004 Sb., zákona č.360/2004 Sb.,zákona č.436/2004 Sb., zákona č.562/2004 Sb.,zákona č.628/2004 Sb., zákona č. 669/2004 Sb., zákona č. 676/2004 Sb., zákonač.179/2005 Sb., zákona č. 217/2005 Sb., zákona č. 342/2005 Sb., zákona č. 357/2005 Sb., zákona č. 441/2005 Sb., zákona č. 530/2005 Sb., zákona č. 545/2005 Sb., zákona č. 552/2005 Sb., zákona č. 56/2006 Sb., zákona č. 57/2006 Sb., zákona č. 109/2006 Sb., zákona č. 112/2006 Sb., zákona č. 179/2006 Sb., zákona č. 189/2006 Sb., zákona č. 203/2006 Sb., zákona č. 223/2006 Sb., zákona č. 245/2006 Sb., zákona č. 264/2006 Sb., zákona č. 267/2006 Sb., zákona č. 29/2007 Sb., zákona č. 67/2007 Sb., zákona č. 159/2007 Sb., zákona č. 261/2007 Sb., zákona č. 296/2007 Sb., zákona č. 362/2007 Sb., RS/04 2008, RS/06 2008, zákona č. 126/2008 Sb., zákona č. 306/2008 Sb., zákona č. 482/2008 Sb., zákona č. 2/2009 Sb., zákona č. 87/2009 Sb., zákona č. 216/2009 Sb., zákona č. 221/2009 Sb., zákona č. 227/2009 Sb., zákona č. 281/2009 Sb., zákona č. 289/2009 Sb., zákona č. 303/2009 Sb., zákona č. 304/2009 Sb., zákona č. 326/2009 Sb., zákona č. 362/2009 Sb., zákona č. 199/2010 Sb., zákonač. 346/2010 Sb., zákona č. 348/2010 Sb., zákona č. 73/2011 Sb., zákona č. 188/2011 Sb., zákonač.329/2011 Sb., zákonač.355/2011 Sb., zákonač.353/2011 Sb., zákona č. 370/2011 Sb., zákona č. 375/2011 Sb., nálezuÚstavního soudu č.119/2011 Sb., zákonač.420/2011 Sb., zákona č. 428/2011 Sb.,zákonač.458/2011 Sb. (ustanovení účinná od1.1.2012, 1.1.2013 a1. 1. 2014), zákonač.466/2011Sb., zákona č.470/2011Sb., zákona č. 192/2012 Sb., zákona č. 399/2012 Sb., zákonač.401/2012Sb., zákonač. 403/2012 Sb., zákonač.428/2012Sb., zákona č. 500/2012 Sb., zákona č. 503/2012 Sb., zákonač.44/2013 Sb., zákona č.80/2013 Sb., zákonač.105/2013 Sb., zákona č. 160/2013 Sb., zákona č. 215/2013 Sb., zákonač.241/2013 Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013 Sb., nálezu Ústavního soudu vyhlášeného pod č. 162/2014 Sb., zákona č. 247/2014 Sb., zákona č. 267/2014 Sb., zákona č. 332/2014 Sb., zákona č. 84/2015 Sb., zákona č.127/2015 Sb., zákona č. 221/2015 Sb., zákona č. 375/2015 Sb., zákona č. 377/2015 Sb., zákona č.47/2016 Sb., zákonač.105/2016Sb., zákonač.113/2016 Sb., zákona č. 125/2016 Sb., zákona č. 148/2016 Sb., zákonač.188/2016 Sb., nálezu Ústavního soudu č.271/2016 Sb., zákona č. 321/2016 Sb., zákona č. 454/2016 Sb., zákona č. 170/2017 Sb., zákonač.200/2017Sb., zákonač.225/2017 Sb., zákona č. 246/2017 Sb., zákona č. 254/2017 Sb., zákona č. 293/2017Sb., zákonač.92/2018Sb., zákonač.174/2018 Sb., zákona č. 306/2018 Sb., zákona č. 32/2019 Sb., zákona č. 80/2019 Sb., zákonač.125/2019Sb., nálezuÚstavního soudu č. 303/2019 Sb., zákona č. 364/2019 Sb., zákona č. 299/2020 Sb., zákona č.343/2020 Sb., zákonač.386/2020 Sb., zákona č. 450/2020 Sb., zákona č. 540/2020 Sb., zákona č. 543/2020 Sb., zákona č. 588/2020 Sb. azákonač. 609/2020 Sb., zákona č. 39/2021 Sb., zákona č. 251/2021 Sb., zákona č. 284/2021 Sb., zákona č. 285/2021 Sb., zákonač. 286/2021 Sb., zákona č. 297/2021 Sb., zákona č. 324/2021 Sb., zákona č. 329/2021 Sb., zákona č. 353/2021 Sb., zákonač.142/2022 Sb., zákona č. 244/2022 Sb., zákona č. 366/2022 Sb., zákona č. 432/2022 Sb., zákona č. 458/2022 Sb., zákona č. 281/2023 Sb., zákona č. 285/2023 Sb., zákona č. 349/2023 Sb., zákona č. 462/2023 Sb., zákona č. 162/2024 Sb., zákona č. 163/2024 Sb., zákona č. 230/2024 Sb., zákona č. 263/2024 Sb. a zákona č. 470/2024 Sb.

Česká národní rada se usnesla na tomto zákoně:

§1

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie137) aupravuje

a) daň zpříjmů fyzických osob,

b) daň zpříjmů právnických osob.

ČÁST PRVNÍ

DAŇ ZPŘÍJMŮ FYZICKÝCH OSOB

§2

Poplatníci daně zpříjmů fyzických osob

(1) Poplatníky daně zpříjmů fyzických osob jsou fyzické osoby. Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, nebo daňovými nerezidenty.

(2) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, pokud mají na území České republiky bydliště nebo se zde obvykle zdržují. Daňoví rezidenti České republiky mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí.

(3) Poplatníci jsou daňovými nerezidenty, pokud nejsou uvedeni vodstavci 2 nebo to onich stanoví mezinárodní smlouvy. Daňoví nerezidenti mají daňovou povinnost, která se vztahuje jen na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky (§22). Poplatníci, kteří se na území České republiky zdržují za účelem studia nebo léčení, jsou daňovými nerezidenty amají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy plynoucí ze zdrojů na území České republiky, ivpřípadě, že se na území České republiky obvykle zdržují.

(4) Poplatníky obvykle se zdržujícími na území České republiky jsou ti, kteří zde pobývají alespoň 183 dnů vpříslušném kalendářním roce, ato souvisle nebo vněkolika obdobích; do doby 183 dnů se započítává každý započatý den pobytu. Bydlištěm na území České republiky se pro účely tohoto zákona rozumí místo, kde má poplatník stálý byt za okolností, znichž lze usuzovat na jeho úmysl trvale se vtomto bytě zdržovat.

§ 2a

Poplatník vpaušálním režimu

(1) Poplatníkem vpaušálním režimu je od prvního dne rozhodného zdaňovacího období poplatník daně zpříjmů fyzických osob, který

a) kprvnímu dni rozhodného zdaňovacího období

1. je osobou samostatně výdělečně činnou podle zákona upravujícího důchodové pojištění, na kterou se vztahují právní předpisy upravující důchodové pojištění,

2. je osobou samostatně výdělečně činnou podle zákona upravujícího veřejné zdravotní pojištění, na kterou se vztahují právní předpisy upravující veřejné zdravotní pojištění akterá není vyňata zpovinnosti platit pojistné na veřejné zdravotní pojištění zdůvodu dlouhodobého pobytu vcizině,

3. není plátcem daně zpřidané hodnoty anemá registrační povinnost kdani zpřidané hodnoty, svýjimkou registrační povinnosti identifikované osoby,

4. není společníkem veřejné obchodní společnosti ani komplementářem komanditní společnosti a

5. není dlužníkem, vůči němuž bylo zahájeno insolvenční řízení,

b) vezdaňovacím období bezprostředně předcházejícím rozhodnému zdaňovacímu období nepřesáhl rozhodné příjmy pro zvolené pásmo paušálního režimu,

c) kprvnímu dni rozhodného zdaňovacího období nevykonává činnost, ze které plynou příjmy ze závislé činnosti, svýjimkou příjmů, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně, a

d) podá správci daně oznámení ovstupu do paušálního režimu, ve kterém si zvolí pásmo paušálního režimu, anejpozději vposlední den lhůty pro podání oznámení ovstupu do paušálního režimu učinil oznámení ozahájení samostatné výdělečné činnosti podle zákona upravujícího organizaci aprovádění sociálního zabezpečení aoznámení ozahájení samostatné výdělečné činnosti podle zákona upravujícího veřejné zdravotní pojištění; tato lhůta je zachována, je-li nejpozději vposlední den této lhůty učiněno podání obsahující údaje požadované vpříslušném oznámení správci daně společně soznámením ovstupu do paušálního režimu nebo živnostenskému úřadu společně sohlášením živnosti nebo žádostí okoncesi.

(2) Poplatník daně zpříjmů fyzických osob, který zahajuje činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, je poplatníkem vpaušálním režimu od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém tuto činnost zahajuje, pokud

a) splňuje podmínky podle odstavce 1, přičemž podmínky podle odstavce 1 písm. a) ac) musí být splněny namísto kprvnímu dni rozhodného zdaňovacího období ke dni zahájení této činnosti,

b) včásti rozhodného zdaňovacího období přede dnem zahájení této činnosti nebyl plátcem daně zpřidané hodnoty, společníkem veřejné obchodní společnosti ani komplementářem komanditní společnosti anevykonával činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti,

c) včásti rozhodného zdaňovacího období přede dnem zahájení této činnosti měl pouze

1. příjmy od daně osvobozené,

2. příjmy, které nejsou předmětem daně,

3. příjmy, ze kterých je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně,

4. příjmy zkapitálového majetku, příjmy znájmu aostatní příjmy, pokud se nejedná opříjmy podle bodů 1 až 3 apokud celková výše těchto příjmů nepřesáhne 50000 Kč.

(3) Poplatník daně zpříjmů fyzických osob, který přestal být poplatníkem vpaušálním režimu zdůvodu, že přerušil činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, ave stejném zdaňovacím období tuto činnost znovu zahajuje, je poplatníkem ve stejném pásmu paušálního režimu jako před přerušením této činnosti od prvního dne kalendářního měsíce, ve kterém tuto činnost znovu zahajuje.

(4) Zvolené pásmo paušálního režimu se změní od prvního dne zdaňovacího období na

a) nově zvolené pásmo paušálního režimu, pokud poplatník vpaušálním režimu

1. ve zdaňovacím období bezprostředně předcházejícím tomuto zdaňovacímu období nepřesáhl rozhodné příjmy pro nově zvolené pásmo paušálního režimu a

2. podá správci daně oznámení ozměně zvoleného pásma paušálního režimu, nebo

b) pásmo paušálního režimu určující výši paušální daně za zdaňovací období bezprostředně předcházející tomuto zdaňovacímu období, pokud poplatník vpaušálním režimu

1. ve zdaňovacím období bezprostředně předcházejícím tomuto zdaňovacímu období nepřesáhl rozhodné příjmy pro toto pásmo,

2. podá správci daně oznámení ojiné výši paušální daně na její vyšší výši zdůvodu, že přesáhl rozhodné příjmy pro zvolené pásmo ve zdaňovacím období bezprostředně předcházejícím tomuto zdaňovacímu období, a

3. pásmo paušálního režimu se nezměnilo podle písmene a).

(5) Rozhodnými příjmy pro

a) první pásmo paušálního režimu jsou příjmy ze samostatné činnosti do výše

1. 1 000 000 Kč, ato bez ohledu na to, zjaké samostatné činnosti plynou,

2. 1 500 000 Kč, pokud alespoň 75 % příjmů ze samostatné činnosti poplatníka tvoří příjmy, knimž lze uplatnit výdaje ve výši 80 % zpříjmů nebo 60 % zpříjmů, a

3. 2 000 000 Kč, pokud alespoň 75 % příjmů ze samostatné činnosti poplatníka tvoří příjmy, knimž lze uplatnit výdaje ve výši 80 % zpříjmů,

b) druhé pásmo paušálního režimu jsou příjmy ze samostatné činnosti do výše

1. 1 500 000 Kč, ato bez ohledu na to, zjaké samostatné činnosti plynou, a

2. 2 000 000 Kč, pokud alespoň 75 % příjmů ze samostatné činnosti poplatníka tvoří příjmy, knimž lze uplatnit výdaje ve výši 80 % zpříjmů nebo 60 % zpříjmů, a

c) třetí pásmo paušálního režimu jsou příjmy ze samostatné činnosti do výše 2 000 000 Kč, ato bez ohledu na to, zjaké samostatné činnosti plynou.

(6) Pro účely odstavce 5 se za příjmy ze samostatné činnosti nepovažují

a) příjmy od daně osvobozené,

b) příjmy, které nejsou předmětem daně, a

c) příjmy, ze kterých je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně.

(7) Pro účely paušálního režimu se

a) příjmy rozumí příjmy podle tohoto zákona, které by poplatník měl, pokud by nebyl účetní jednotkou,

b) za příjmy ze samostatné činnosti považují také úroky zvkladů na účtu, který je podle podmínek toho, kdo účet vede, určen kpodnikání poplatníka, anepovažují se za ně příjmy zpodílu společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti na zisku.

(8) Poplatník přestává být poplatníkem vpaušálním režimu uplynutím

a) zdaňovacího období, ve kterém

1. přesáhl rozhodné příjmy pro zvolené pásmo paušálního režimu, ledaže je jeho daň rovna paušální dani,

2. se stane plátcem daně zpřidané hodnoty nebo mu vznikne registrační povinnost kdani zpřidané hodnoty, svýjimkou registrační povinnosti identifikované osoby,

3. se stane společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, nebo

4. nabylo účinnosti rozhodnutí oúpadku poplatníka ainsolvenční řízení nebylo skončeno,

b) zdaňovacího období, které poplatník uvede voznámení odobrovolném vystoupení zpaušálního režimu,

c) kalendářního měsíce, ve kterém přestane být

1. osobou samostatně výdělečně činnou podle zákona upravujícího důchodové pojištění, na kterou se vztahují právní předpisy upravující důchodové pojištění, nebo

2. osobou samostatně výdělečně činnou podle zákona upravujícího veřejné zdravotní pojištění, na kterou se vztahují právní předpisy upravující veřejné zdravotní pojištění,

d) kalendářního měsíce bezprostředně předcházejícího kalendářnímu měsíci, od kterého poplatník není povinen platit pojistné na veřejné zdravotní pojištění zdůvodu dlouhodobého pobytu vcizině, nebo

e) kalendářního měsíce, ve kterém se poplatník stane daňovým nerezidentem apřestane na území České republiky vykonávat činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti.

§3

Předmět daně zpříjmů fyzických osob

(1) Předmětem daně zpříjmů fyzických osob jsou

a) příjmy ze závislé činnosti (§6),

b) příjmy ze samostatné činnosti (§7),

c) příjmy zkapitálového majetku (§8),

d) příjmy znájmu (§9),

e) ostatní příjmy (§10).

(2) Příjmem ve smyslu odstavce 1 se rozumí příjem peněžní inepeněžní dosažený isměnou.

(3) Nepeněžní příjem se pro účely daně zpříjmů fyzických osob oceňuje

a) podle právního předpisu upravujícího oceňování majetku,

b) jako pětinásobek hodnoty ročního plnění, pokud příjem spočívá vjiném majetkovém prospěchu, jehož obsahem je opakující se nebo trvající plnění na dobu

1. neurčitou,

2. života člověka nebo

3. delší než 5 let.

(4) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané

1. nabytím akcií nebo podílových listů podle zákona upravujícího podmínky převodu majetku státu na jiné osoby,

2. vydáním podle právních předpisů upravujících restituci majetku,

b) úvěry nebo zápůjčky svýjimkou

1. příjmu, který věřitel nabyl zvrácené zápůjčky nebo úvěru úplatným postoupením pohledávky vzniklé na základě této zápůjčky nebo úvěru, ato ve výši rovnající se rozdílu mezi příjmem plynoucím zvrácení zápůjčky nebo úvěru acenou, za kterou byla pohledávka postoupena,

2. příjmu plynoucího poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, zeskontního úvěru ze směnky, kterou je hrazena pohledávka,

c) příjmy zrozšíření rozsahu nebo vypořádání společného jmění manželů,

d) příjem plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva na základě smíru nebo jednostranného prohlášení vlády ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit,1c)

e) příjem plynoucí poplatníkovi uvedenému v§2 odst.2, který vypomáhá sdomácími pracemi vzahraničí, nebo poplatníkovi uvedenému v§2 odst.3, který vypomáhá sdomácími pracemi vČeské republice, ato za stravu aubytování, jde-li opříjem kuspokojování základních sociálních, kulturních nebo vzdělávacích potřeb (au-pair),

f) příjmy získané převodem majetku mezi osobami blízkými vsouvislosti sukončením provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele, pokud osoba blízká včinnosti zemědělského podnikatele pokračuje alespoň do konce třetího zdaňovacího období následujícího po ukončení provozování zemědělské činnosti zemědělského podnikatele převádějícího tento majetek svýjimkou nepokračování včinnosti zdůvodu smrti; při porušení této podmínky jsou tyto příjmy předmětem daně ve zdaňovacím období, kdy kpřevodu tohoto majetku došlo amá se za to, že poplatník není vprodlení, pokud podá daňové přiznání nebo dodatečné daňové přiznání azaplatí daň nejpozději do dne, kdy je povinen podat daňové přiznání kdani za zdaňovací období, ve kterém nesplnil tuto podmínku,

g) příjem z

1. vypořádání spoluvlastnictví rozdělením věci podle velikosti spoluvlastnických podílů,

2. výměny pozemků při pozemkových úpravách podle zákona upravujícího pozemkové úpravy, svýjimkou části pozemku, který je stavbou,

h) částka uhrazená zdravotní pojišťovnou, okterou byl překročen limit regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny podle zvláštních právních předpisů upravujících limity regulačních poplatků adoplatků na léčiva nebo potraviny,

i) příjem plynoucí ztitulu odškodnění přiznaného mezinárodním trestním soudem, mezinárodním trestním tribunálem, popřípadě obdobným mezinárodním soudním orgánem, které splňují alespoň jednu zpodmínek uvedených v§145 odst.1 zákona omezinárodní justiční spolupráci ve věcech trestních.

§4

Osvobození od daně

(1) Od daně se osvobozuje

a) příjem zprodeje rodinného domu asouvisejícího pozemku, nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, asouvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště nejméně po dobu 2 let bezprostředně před prodejem; příjem zprodeje rodinného domu, jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru asouvisejícího pozemku, pokud vněm prodávající měl bydliště bezprostředně před prodejem po dobu kratší 2 let apoužije-li získané prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby; pro osvobození příjmu plynoucího manželům zjejich společného jmění postačí, aby podmínky pro jeho osvobození splnil jen jeden zmanželů, pokud majetek, kterého se osvobození týká, není nebo nebyl zařazen do obchodního majetku jednoho zmanželů; osvobození se nevztahuje na příjem z

1. prodeje těchto nemovitých věcí, pokud jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato do 2 let od jejich vyřazení zobchodního majetku,

2. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného vdobě do 2 let od nabytí vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem,

3. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného vdobě do 2let od jejich vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 2 letech od tohoto nabytí nebo po 2letech od tohoto vyřazení zobchodního majetku,

b) příjem zprodeje nemovitých věcí nebo zvypořádání spoluvlastnictví knemovitým věcem neosvobozený podle písmene a), přesáhne-li doba mezi nabytím vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem ajejich prodejem nebo vypořádáním spoluvlastnictví knim dobu 10let; příjem zprodeje nemovitých věcí nebo zvypořádání spoluvlastnictví knemovitým věcem neosvobozený podle písmenea), nepřesáhne-li doba mezi nabytím vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem ajejich prodejem nebo vypořádáním spoluvlastnictví knim dobu 10 let apoužije-li poplatník získané prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby; doba 10 let se zkracuje odobu, po kterou byly tyto nemovité věci prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele vpřípadě, že jde oprodej nemovitých věcí nabytých děděním od zůstavitele, který byl příbuzným vřadě přímé nebo manželem, nebo ovypořádání spoluvlastnictví knemovitým věcem nabytým děděním od takového zůstavitele nebo odobu, po kterou prodávající nebo spoluvlastník vlastnil pozemek, jenž byl předmětem výměny vrámci pozemkových úprav, vpřípadě prodeje, nebo vypořádání spoluvlastnictvíkpozemku nabytého výměnou od pozemkového úřadu, tato doba sezapočítává ido doby, která běží od vyřazení vyměněného pozemku zobchodního majetku; osvobození se nevztahuje na příjemz

1. prodeje těchto nemovitých věcí, které jsou nebo vobdobí 10let před prodejem byly zahrnuty do obchodního majetku nebo vypořádání spoluvlastnictví ktakovým nemovitým věcem,

2. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného do 10let od nabytí vlastnického práva ktěmto nemovitým věcem, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 10 letech od tohoto nabytí,

3. budoucího prodeje těchto nemovitých věcí uskutečněného do 10 let od jejich vyřazení zobchodního majetku, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 10 letech od takového vyřazení,

4. prodeje práva stavby nebo vypořádání spoluvlastnictví kprávu stavby, není-li zřízena stavba vyhovující právu stavby,

c) příjem zprodeje hmotné movité věci svýjimkou příjmu zprodeje

1. cenného papíru,

2. motorového vozidla, letadla nebo lodě, nepřesahuje-li doba mezi jejich nabytím aprodejem dobu 1 roku,

3. movité věci, která je nebo vobdobí 5 let před prodejem byla zahrnuta do obchodního majetku,

d) přijatá náhrada majetkové nebo nemajetkové újmy, plnění zpojištění majetku, plnění zpojištění odpovědnosti za škodu, plnění zcestovního pojištění; osvobození se nevztahuje na

1. náhradu za ztrátu příjmu,

2. náhradu za škodu způsobenou na majetku, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, vdobě vzniku škody,

3. náhradu za škodu způsobenou na majetku sloužícím vdobě vzniku škody knájmu,

4. plnění zpojištění odpovědnosti za škodu způsobenou vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, poplatníka,

5. náhradu za škodu způsobenou poplatníkem vsouvislosti snájmem,

e) výnos zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zákona upravujícího rezervy pro zjištění základu daně zpříjmů, stane-li se příjmem zvláštního vázaného účtu,

f) příjem vpodobě

1. náhrady přijaté vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd,

2. úplaty za prodej věci vydané vsouvislosti snápravou některých majetkových křivd podle právních předpisů orestituci majetku; toto osvobození se uplatní ivpřípadě, jestliže vdobě mezi nabytím aprodejem nemovité věci došlo kvypořádání mezi spoluvlastníky rozdělením věci podle velikosti jejich podílů nebo jestliže vnemovité věci vznikly jednotky; osvobození se neuplatní uvěci, která je nebo vobdobí 5 let před prodejem byla zahrnuta do obchodního majetku,

3. příplatku nebo příspěvku kdůchodu podle jiných právních předpisů,

4. úroku ze státního dluhopisu vydaného vsouvislosti srehabilitačním řízením onápravách křivd,

5. jednorázové peněžní částky vyplacené státem osobě sterilizované vrozporu správem,

6. jednorázového odškodněnívyplaceného státem osobě vsouvislosti smimořádnou událostí vareálu muničních skladů Vlachovice-Vrbětice,

g) příjem získaný ve formě dávky nebo služby znemocenského pojištění, důchodového pojištění podle zákona upravujícího důchodové pojištění, peněžní pomoci obětem trestné činnosti podle zákona upravujícího poskytnutí peněžní pomoci obětem trestné činnosti, sociálního zabezpečení, plnění zuplatnění nástrojů státní politiky zaměstnanosti aveřejného zdravotního pojištění, plnění zpojistné smlouvy opojištění důchodu podle zákona upravujícího důchodové spoření aplnění ze zahraničního povinného pojištění stejného druhu; jde-li však opříjem ve formě pravidelně vypláceného důchodu nebo penze, je od daně osvobozena zúhrnu takových příjmů nejvýše částka ve výši 36násobku minimální mzdy, která je platná k1. lednu kalendářního roku, za zdaňovací období, do níž se však nezahrnuje výše příplatku nebo příspěvku kdůchodu podle jiných právních předpisů,

h) dávka pro osobu se zdravotním postižením, dávka pomoci vhmotné nouzi, sociální služba, dávka státní sociální podpory, dávka pěstounské péče svýjimkou odměny pěstouna,náhradní výživné pro nezaopatřené dítě podle zákona onáhradním výživném, příspěvek zveřejného rozpočtu astátní dávka nebo příspěvek podle jiných právních předpisů svýjimkou státní podpory podle zákona upravujícího stavební spoření nebo obdobné plnění poskytované ze zahraničí, příjem plynoucí zdůvodu péče oblízkou nebo jinou osobu, která má nárok na příspěvek na péči podle zákona upravujícího sociální služby, ato do výše poskytovaného příspěvku, je-li tato péče vykonávána fyzickou osobou, uníž se nevyžaduje registrace podle zákona upravujícího sociální služby; jde-li však opéči ojinou osobu než osobu blízkou, je od daně měsíčně osvobozena vúhrnu maximálně částka do výše příspěvku pro osobu se IV. stupněm závislosti podle zákona upravujícího sociální služby,

i) příjem ve formě náhrady účelně, hospodárně aprokazatelně vynaložených výdajů spojených sdarováním aodběrem krve ajejích složek, tkání, buněk nebo orgánů, pokud se tato náhrada poskytuje podle jiných právních předpisů,

j) příjem vpodobě

1. stipendia ze státního rozpočtu, zrozpočtu obce, zrozpočtu kraje, zprostředků vysoké školy, veřejné výzkumné instituce nebo právnické osoby, která vykonává činnost střední školy nebo vyšší odborné školy,

2. podpory nebo příspěvku zprostředků fundace nebo spolku, svýjimkou rodinné fundace, pokud se nejedná opoplatníka, který je členem nebo zaměstnancem těchto právnických osob, nebo oosobu blízkou tomuto poplatníkovi ajde-li opoplatníka, který je členem nebo zaměstnancem těchto právnických osob, nebo oosobu blízkou tomuto poplatníkovi, příjem vpodobě podpory nebo příspěvku poskytnutého výlučně ke kompenzaci zdravotního postižení nebo sociálního vyloučení,

3. podpory nebo příspěvku zprostředků odborové organizace,

k) příjem vpodobě

1. pozůstalostní penze, ukteré je vymezeno období pobírání nejméně 10 let nebo která je vyplácena doživotně, nebo jiné penze jako dávek vyplácených zpenzijního připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění sestátním příspěvkem,

2. starobní penze, ukteré je vymezeno období pobírání nejméně 10 let nebo která je vyplácena doživotně, invalidní penze nebo jednorázového pojistného pro penzi jako dávek vyplácených zdoplňkového penzijního spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření,

3. plnění zpenzijního pojištění svýjimkou jednorázového plnění, odbytného, odkupného nebopenze, ukteré je vymezeno období pobírání kratší než 10 let akterá není invalidní penzí,

4. pojistného plnění zpojištění osob svýjimkou jednorázového plnění adůchodu, ukterého je vymezeno období pobírání kratší než 10 let, vyplácených zpojištění propřípad dožití, zpojištění pro případ dožití se stanoveného věku nebo dřívější smrti nebo zpojištění důchodu,

l) plnění poskytovaná ozbrojenými silami žákům škol, kteří nejsou vojáky včinné službě3), vojákům vzáloze povolaným kvýkonu vojenské činné služby svýjimkou služného azvláštního příplatku podle zvláštních právních předpisů3a),

m) kázeňské odměny poskytované příslušníkům ozbrojených sil abezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

n) výsluhové náležitosti aslužební příspěvek na bydlení uvojáků zpovolání avýsluhové nároky upříslušníků bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů3),

o) plnění poskytované vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby podle zákona upravujícího dobrovolnickou službu,

p) plnění zvyživovací povinnosti,

q) příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci svýjimkou příjmu zúplatného převodu cenného papíru, přesahuje-li doba mezi jeho nabytím aúplatným převodem dobu 5 let; doba 5let mezi nabytím aúplatným převodem podílu se zkracuje odobu, po kterou byl poplatník členem této obchodní korporace před přeměnou obchodní korporace, nebo odobu, po kterou byl tento podíl prokazatelně ve vlastnictví zůstavitele, vpřípadě, že jde oúplatný převod podílu nabytého děděním od zůstavitele, který byl příbuzným vřadě přímé nebo manželem; jsou-li splněny podmínky uvedené v§23b nebo 23c, doba 5 let mezi nabytím aúplatným převodem podílu se nepřerušuje při výměně podílů nebo přeměně obchodní korporace; vpřípadě rozdělení podílu vsouvislosti sjeho úplatným převodem se doba 5 let mezi nabytím aúplatným převodem podílu vobchodní korporaci utéhož poplatníka nepřerušuje, je-li rozdělením zachována celková výše podílu; osvobození se nevztahuje na

1. příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci, pokud byl pořízen zobchodního majetku poplatníka, ato do 5 let po ukončení jeho činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

2. příjem, který plyne poplatníkovi zbudoucího úplatného převodu podílu vobchodní korporaci vdobě do 5 let od jeho nabytí, ikdyž smlouva oúplatném převodu bude uzavřena až po 5letech od jeho nabytí,

3. příjem zbudoucího úplatného převodu podílu vobchodní korporaci pořízeného zpoplatníkova obchodního majetku, pokud příjem ztohoto úplatného převodu plyne vdobě do 5 let od ukončení činnosti poplatníka, ze které mu plyne příjem ze samostatné činnosti, ikdyž smlouva oúplatném převodu bude uzavřena až po 5 letech od nabytí tohoto podílu nebo od ukončení této činnosti,

4. příjem zúplatného převodu podílu vobchodní korporaci odpovídající zvýšení nabývací ceny podílu člena nepeněžitým plněním ve prospěch vlastního kapitálu obchodní korporace nebo nabytím podílu od jiného člena, pokud kúplatnému převodu došlo do 5 let od plnění nebo nabytí podílu,

r) dotace ze státního rozpočtu, zrozpočtu obce, kraje, státního fondu, Národního fondu, regionální rady regionu soudržnosti, podpora zVinařského fondu, zpřiděleného grantu nebo příspěvek ze státního rozpočtu, který je výdajem státního rozpočtu podle zákona upravujícího rozpočtová pravidla anebo dotace, grant apříspěvek zprostředků Evropské unie, na pořízení hmotného majetku, na jeho technické zhodnocení nebo na odstranění následků živelní pohromy, svýjimkou dotace apříspěvku, které jsou účtovány do příjmů nebo výnosů podle zákona upravujícího účetnictví,

s) příjem získaný formou nabytí vlastnictví kjednotce, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, jako náhrady za uvolnění bytu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, náhrada (odstupné) zauvolnění bytu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostorjiný než garáž, sklep nebo komoru, vyplacená uživateli této jednotky nebo bytu za podmínky, že poplatník náhradu (odstupné) použije na obstarání vlastní bytové potřeby, apříjem zúplatného převodu práv apovinností spojených sčlenstvím vdružstvu, pokud vsouvislosti stímto převodem bude zrušena nájemní smlouva kbytu, použije-li poplatník získané prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby;

t) příjmy zúplatného převodu cenných papírů pokud jejich úhrn upoplatníka nepřesáhne ve zdaňovacím období částku 100000Kč, apříjem zpodílů připadajících na podílové listy při zrušení podílového fondu, pokud výše tohoto příjmu nepřesáhne 100000Kč; osvobození se nevztahuje na příjmy zkapitálového majetku ana příjmy zúplatného převodu cenných papírů nebo zpodílů připadajících na podílové listy při zrušení podílového fondu, které jsou nebo byly zahrnuty do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; jedná-li se okmenový list, činí doba 5 let,

u) příjem zúplatného převodu cenného papíru, přesáhne-li doba mezi nabytím aúplatným převodem tohoto cenného papíru při jeho úplatném převodu dobu 3 let, adále příjem zpodílu připadající na podílový list při zrušení podílového fondu, přesáhne-li doba mezi nabytím podílového listu adnem vyplacení podílu dobu 3 let; doba 3let se zkracuje odobu, po kterou byl tento cenný papír nebo podíl připadající na podílový list při zrušení podílového fondu ve vlastnictví zůstavitele, vpřípadě, že jde oúplatný převod cenného papíru nebo podílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu nabytého děděním od zůstavitele, který byl příbuzným vřadě přímé nebo manželem; doba 3 let mezi nabytím aúplatným převodem cenného papíru utéhož poplatníka se nepřerušuje při sloučení nebo splynutí podílových fondů nebo při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond; osvobození se nevztahuje na příjem zúplatného převodu cenného papíru, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, ana příjem zkapitálového majetku; osvobození se nevztahuje na příjem zpodílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu, který byl nebo je zahrnut do obchodního majetku, ato do 3 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; při výměně akcie emitentem za jinou akcii ocelkové stejné jmenovité hodnotě se doba 3 let mezi nabytím aúplatným převodem cenného papíru utéhož poplatníka nepřerušuje; obdobně se postupuje ipři výměně podílů, fúzi společností nebo rozdělení společnosti, jsou-li splněny podmínky uvedené v§23b nebo §23c; osvobození se nevztahuje na příjem, který plyne poplatníkovi zbudoucího úplatného převodu cenného papíru, uskutečněného vdobě do 3 let od nabytí, azbudoucího úplatného převodu cenného papíru, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato do 3let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, ikdyž kupní smlouva bude uzavřena až po 3 letech od nabytí nebo po 3 letech od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti; obdobně se postupuje upříjmu plynoucího jako protiplnění menšinovému akcionáři vdůsledku nuceného přechodu účastnických cenných papírů; jedná-li se okmenový list, činí doba místo 3 let 5let,

v) příjem znabytí vlastnického práva kjednotce, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, je-li ve vlastnictví právnické osoby vzniklé za účelem, aby se stala vlastníkem domu sjednotkami, afyzická osoba, která vlastnické právo kjednotce nabývá,

1. je nájemcem této jednotky,

2. je členem této právnické osoby a

3. podílela se nebo její právní předchůdce se podílel svým peněžním nebo nepeněžním plněním na pořízení domu sjednotkami,

w) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně, orgánem sociálního zabezpečení apříjmy zpenále zpřeplatků pojistného, které příslušná zdravotní pojišťovna vrátila po uplynutí lhůty stanovené pro rozhodnutí opřeplatku pojistného,

x) výnos dluhopisu podle zákona upravujícího dluhopisy apříjem plynoucí zpráva na splacení dluhopisu vydaných členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor,

y) příjmy nabyvatele jednotky přijaté vsouvislosti se vzájemným vypořádáním prostředků znájemného určených na financování oprav aúdržby bytu, domu ajednotky podle zákona upravujícího převod jednotek některých bytových družstev,

z) příjmy plynoucí ve formě povinného výtisku na základě zvláštního právního předpisu ave formě autorské rozmnoženiny, vpočtu obvyklém, přijaté vsouvislosti sužitím předmětu práva autorského nebo práv souvisejících správem autorským,

za) příjem plynoucí jako náhrada za služebnost vzniklou ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle jiných právních předpisů apříjem plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě jiných právních předpisů,

zb) příjem znabytí vlastnického práva kvěci na základě jeho převodu nebo přechodu podle zákona upravujícího převody vlastnického práva kjednotkám některých bytových družstev, je-li nabyvatelem oprávněný člen družstva,

zc) příjem znabytí vlastnického práva krodinnému domu nebo jednotce, která zahrnuje družstevní byt nebo družstevní nebytový prostor, který je garáží, sklepem nebo komorou, anezahrnuje jiný nebytový prostor, je-li nabyvatelem fyzická osoba, která je členem bytového družstva, který je nájemcem tohoto rodinného domu nebo jednotky ve vlastnictví družstva akterý se sám nebo jeho právní předchůdce podílel na jeho pořízení členským vkladem,

zd) příjem plynoucí zdoplatku na dorovnání při přeměně obchodní společnosti nebo výměně podílů obchodní společnosti, na který vznikl společníkovi nárok vsouladu se zákonem upravujícím přeměny obchodních společností adružstev, vztahuje-li se k

1. akcii, uníž doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny obchodní společnosti nebo výměny podílů obchodní společnosti přesáhla dobu 3 let; osvobození se nevztahuje kakcii, která jenebo byla zahrnuta do obchodního majetku, ato po dobu 3let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

2. podílu na obchodní společnosti, uněhož doba mezi nabytím arozhodným dnem přeměny obchodní společnosti nebo výměny podílů obchodní společnosti přesáhla dobu 5 let; osvobození se nevztahuje kpodílu, který je nebo byl zahrnut do obchodního majetku, ato po dobu 5 let od ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti,

ze) náhrada pobytových výloh nebo příspěvek na pobytové výlohy poskytované orgány Evropské unie zaměstnanci nebo národnímu expertovi vyslanému kpůsobení do instituce Evropské unie,

zf) příjem plynoucí ve formě daňového bonusu,

zg) odměna, odchodné, starobní důchod, důchod, příspěvek, naturální plnění anáhrada výdajů poskytované zrozpočtu Evropské unie poslanci nebo bývalému poslanci Evropského parlamentu, zvolenému na území České republiky, dále zaopatření anáhrada výdajů poskytované zrozpočtu Evropské unie pozůstalému manželovi nebo manželce anezaopatřeným dětem vpřípadě úmrtí poslance Evropského parlamentu, zvoleného na území České republiky,

zh) výnos dluhopisu podle zákona upravujícího dluhopisy apříjem plynoucí zpráva na splacení dluhopisu vydaných vzahraničí poplatníkem se sídlem vČeské republice, pokud plynou daňovému nerezidentovi, který není kapitálově spojenou osobou semitentem dluhopisu, ani sním nevytvořil právní vztah převážně za účelem snížení základu daně nebo zvýšení daňové ztráty,

zi) příjmy podle §4a.

(2) Doba mezi nabytím aprodejem podle odstavce 1 písm. a) nebo b) se nepřerušuje, pokud vdobě mezi nabytím aprodejem došlok

a) vypořádání mezi spoluvlastníky nemovité věci rozdělením podle velikosti jejich podílů,

b) tomu, že vdomě vznikly jednotky,

c) vypořádání společného jmění manželů nebo

d) rozdělení pozemku.

(3) Pokud úhrn všech příjmů osvobozených podle odstavce 1 písm.q) apříjmů zúplatného převodu cenného papíru osvobozených podle odstavce1 písm.u) přesahuje 40000000Kč ve zdaňovacím období, příjem osvobozený podle odstavce1 písm. q) nebo příjem zúplatného převodu cenného papíru osvobozený podle odstavce 1 písm.u) není osvobozen vpoměrné části vypočítané podle podílu části úhrnu těchto příjmů převyšující 40 000 000 Kč a úhrnu těchto příjmů.

(4) Obchodním majetkem poplatníka daně zpříjmů fyzických osob se pro účely daní zpříjmů rozumí část majetku poplatníka, okteré bylo nebo je účtováno anebo je nebo byla uvedena vdaňové evidenci. Dnem vyřazení určité složky majetku zobchodního majetku poplatníka se rozumí den, kdy poplatník otéto složce majetku naposledy účtoval nebo ji naposledy uváděl vdaňové evidenci.

§4a

Osvobození bezúplatných příjmů

Od daně zpříjmů fyzických osob se osvobozuje bezúplatný příjem

a) znabytí dědictví nebo odkazu,

b) obmyšleného zmajetku, který

1. byl do svěřenského fondu vyčleněn pořízením pro případ smrti nebo

2. zvýšil majetek svěřenského fondu pořízením pro případ smrti,

c) znabytí vlastnického práva kmovité věci, pokud je zaručena vzájemnost aosoba, od níž se věc nabývá, je

1. zástupcem cizího státu pověřeným vČeské republice,

2. příslušníkem jeho rodiny žijícím sním ve společně hospodařící domácnosti,

3. jinou osobou, jíž příslušely diplomatické výsady aimunity akterá nebyla občanem České republiky,

d) znabytí vlastnického práva kpozemku nebo ze zřízení věcného břemene, pokud ktěmto příjmům došlo na základě rozhodnutí pozemkového úřadu opozemkových úpravách,

e) znabytí vlastnického práva kpozemku nebo podílu na pozemku podle zákona upravujícího majetek České republiky ajejí vystupování vprávních vztazích, je-li organizační složka státu povinna je bezúplatně převést fyzické osobě,

f) ze vzniku služebnosti bytu podle zákona upravujícího převody vlastnického práva kjednotkám některých bytových družstev,

g) plynoucí ve formě daru přijatého vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, jako reklamního předmětu opatřeného jménem nebo ochrannou známkou poskytovatele tohoto daru, jehož cena nepřesahuje částku 500Kč,

h) příjem plynoucí zodpisu dluhu při reorganizaci nebo při oddlužení provedeném podle zákona upravujícího řešení úpadku,

i) poplatníka sbydlištěm včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor provozujícího zařízení pro péči otoulavá nebo opuštěná zvířata nebo pro péči ojedince ohrožených druhů živočichů, je-li bezúplatný příjem použit kprovozu tohoto zařízení,

j) poplatníka, který jej nejpozději do konce kalendářního roku následujícího po roce jeho přijetí prokazatelně použije na vzdělávání, pokud tento příjem není příjmem ze závislé činnosti, nebo na léčení, úhradu sociálních služeb nebo na zakoupení pomůcky pro zdravotně postižené, jakož ipřímé poskytnutí takové pomůcky; nedojde-li ke splnění podmínek pro osvobození příjmu, je tento příjem příjmem podle §10 vposledním zdaňovacím období, ve kterém mohly být podmínky pro osvobození splněny,

k) na humanitární nebo charitativní účel nebo zveřejné sbírky,

l) znabytí majetku prokazatelně použitého na financování volební kampaně kandidáta na funkci prezidenta republiky podle zákona upravujícího volbu prezidenta republiky, který se zúčastní prvního kola volby,

m) vpodobě majetkového prospěchu vydlužitele při bezúročné zápůjčce, vypůjčitele při výpůjčce nebo výprosníka při výprose, pokud tyto příjmy nejsou příjmy ze závislé činnosti, apokud

1. se jedná opříjmy od příbuzného vlinii přímé, linii vedlejší, pokud jde osourozence, strýce, tetu, synovce nebo neteř, manžela, manžela dítěte, dítě manžela, rodiče manžela nebo manžela rodičů,

2. se jedná opříjmy od osoby, se kterou poplatník žil nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně před získáním bezúplatného příjmu ve společně hospodařící domácnosti aztohoto důvodupečoval odomácnost nebo byl na tuto osobu odkázán výživou,

3. se jedná opříjmy obmyšleného zjeho majetku, který do svěřenského fondu vyčlenil nebo kterým zvýšil majetek tohoto fondu, nebo zmajetku, který byl do svěřenského fondu vyčleněn nebo který zvýšil majetek tohoto fondu osobou uvedenou vbodě 1 nebo 2, nebo

4. vúhrnu příjmy ztěchto majetkových prospěchů od téhož poplatníka nepřesáhnou ve zdaňovacím období částku 100000Kč,

n) vpodobě plnění poskytnutého pro provoz zoologické zahrady, jejíž provozovatel je držitelem platné licence podle zákona upravujícího zoologické zahrady,

o) vlastníka jednotky vpodobě úhrady nákladů na správu domu apozemku

1. vlastníkem jiné jednotky vtomtéž domě, nebo

2. osobou, která se stane vlastníkem vznikající jednotky vtomtéž domě,

p) znabytí spoluvlastnického podílu na nemovité věci od obce nebo od poplatníka, jehož je obec členem nebo zřizovatelem, pokud

1. na výstavbu této nemovité věci byla vobdobí od roku 1995 do roku 2007 získána dotace ze státního rozpočtu prostřednictvím programu podporujícího výstavbu nájemních bytů atechnické infrastruktury nebo ze Státního fondu rozvoje bydlení podle nařízení vlády č. 481/2000 Sb., opoužití prostředků Státního fondu rozvoje bydlení formou dotace ke krytí části nákladů spojených svýstavbou bytů, ve znění pozdějších předpisů, a

2. převod této nemovité věci na jinou osobu byl po stanovenou dobu zakázán podmínkami poskytnutí dotace podle bodu1 ajedná se oprvní převod po uplynutí této doby stím, že tento převod slouží ktomu, aby tato nemovitá věc byla ve vlastnictví fyzické osoby.

§4b

Bytová potřeba

(1) Bytovou potřebou se pro účely daní zpříjmů rozumí

a) výstavba bytového domu, rodinného domu, jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, azměna stavby,

b) úplatné nabytí pozemku

1. za předpokladu, že na pozemku bude zahájena výstavba bytové potřeby podle písmene a) do 4 let od okamžiku nabytí pozemku, nebo

2. vsouvislosti spořízením bytové potřeby uvedené vpísmenuc),

c) úplatné nabytí

1. bytového domu,

2. rodinného domu,

3. rozestavěné stavby bytového domu nebo rodinného domu,

4. jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru,

d) splacení vkladu právnické osobě jejím členem za účelem získání práva nájmu nebo jiného užívání bytu nebo rodinného domu,

e) údržba azměna stavby bytového domu, rodinného domu, bytu vnájmu nebo vužívání nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru,

f) vypořádání společného jmění manželů nebo vypořádání spoludědiců vpřípadě, že předmětem vypořádání je úhrada podílu spojeného se získáním jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, rodinného domu nebo bytového domu,

g) úhrada za převod podílu vobchodní korporaci jejím členem uskutečněná vsouvislosti spřevodem práva nájmu nebo jiného užívání bytu,

h) splacení úvěru nebo zápůjčky použitých poplatníkem na financování bytových potřeb uvedených vpísmenech a) až g), pokud jsou splněny podmínky pro tyto bytové potřeby.

(2) Je-li osvobození příjmu podmíněno použitím získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby, je tato podmínka splněna, pokud poplatník daně zpříjmů fyzických osob

a) použije tyto prostředky na obstarání vlastní bytové potřeby do konce zdaňovacího období bezprostředně následujícího po zdaňovacím období, ve kterém poplatník tyto prostředky získal, nebo

b) použil částku odpovídající získaným prostředkům na obstarání vlastní bytové potřeby před jejich získáním, nejdříve však ve zdaňovacím období bezprostředně předcházejícím zdaňovacímu období, ve kterém poplatník tyto prostředky získal.

(3) Pokud poplatník daně zpříjmů fyzických osob obdrží příjem, jehož osvobození je podmíněno použitím získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby, oznámí správci daně získání těchto prostředků do konce lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém kjejich získání došlo.

(4) Nedojde-li ke splnění podmínky pro osvobození příjmu spočívající vpoužití získaných prostředků na obstarání vlastní bytové potřeby, je tento příjem příjmem podle §10 ve zdaňovacím období bezprostředněnásledujícím po zdaňovacím období, ve kterém poplatník prostředky získal.

(5) Nedojde-li vpřípadě bytové potřeby uvedené vodstavci1 písm.b) bodu 1 kzahájení výstavby, je tento příjem příjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém marně uplynula lhůta pro zahájení výstavby; pozbyde-li poplatník pozemek před uplynutím lhůty pro zahájení výstavby, je tento příjem příjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém poplatník tento pozemek pozbyl.

§5

Základ daně adaňová ztráta

(1) Základem daně je částka, okterou příjmy plynoucí poplatníkovi ve zdaňovacím období přesahují výdaje prokazatelně vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, pokud dále ujednotlivých příjmů podle §6 až 10 není stanoveno jinak.

(2) Upoplatníka, kterému plynou ve zdaňovacím období souběžně dva nebo více druhů příjmů uvedených v§6 až 10, je základem daně součet dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů spoužitím ustanovení odstavce 1.

(3) Pokud podle účetnictví, daňové evidence nebo podle záznamů opříjmech avýdajích přesáhnou výdaje příjmy uvedené v§7 a9, je rozdíl ztrátou. Oztrátu upravenou podle §23 (dále jen „daňová ztráta“) se sníží úhrn dílčích základů daně zjištěných podle jednotlivých druhů příjmů uvedených v§7 až 10 spoužitím ustanovení odstavce 1.

(4) Příjmy ze závislé činnosti vyplacené poplatníkovi nebo obdržené poplatníkem nejdéle do 31 dnů po skončení zdaňovacího období, za které byly dosaženy, se považují za příjmy vyplacené nebo obdržené vtomto zdaňovacího období. Příjmy vyplacené nebo obdržené po 31. dni po skončení zdaňovacího období jsou příjmem zdaňovacího období, ve kterém byly vyplaceny nebo obdrženy azálohy sražené ztěchto příjmů plátcem daně se započítají upoplatníka na daňovou povinnost až vtom zdaňovacím období, ve kterém budou vyplaceny nebo obdrženy. Obdobně se postupuje při stanovení základu daně apři evidenci příjmů ze závislé činnosti.

(5) Do základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně apříjmy, pro které je dále stanoveno, že se znich daň vybírá zvláštní sazbou daně podle §36 ze samostatného základu daně, pokud §36 odst.6 nebo 7 nestanoví jinak. Do základu daně se nezahrnují příjmy zahrnuté do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle §16a.

(6) Opříjem zahrnutý do základu daně (dílčího základu daně) vpředchozích zdaňovacích obdobích, který byl vrácen, se sníží příjmy (výnosy) anebo se zvýší výdaje (náklady) ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo, za předpokladu, že pro jeho vrácení existuje právní důvod avrácení příjmů není zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjištění základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Obdobným způsobem se postupuje vpřípadě výdajů (nákladů) uplatněných jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, při nedodržení stanovených podmínek pro jejich uplatnění jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů. Jedná-li se očástky uplatněné jako výdaj (náklad) vpředchozích zdaňovacích obdobích, ukterých existuje právní důvod kjejich vrácení příjemcem, zvyšuje se otyto částky příjmy (výnosy) nebo se sníží výdaje (náklady) nebo základ pro výpočet zálohy upříjmů ze závislé činnosti nebo funkčních požitků ve zdaňovacím období, kdy odpadl právní důvod kjejich uplatnění za předpokladu, že vrácení nebylo zachyceno vúčetnictví nebo vdaňové evidenci poplatníka při zjišťování základu daně (dílčího základu daně) podle §7 a9. Opříjem ze závislé činnosti zahrnutý vpředchozích zdaňovacích obdobích do dílčího základu daně (základu pro výpočet zálohy na daň), kjehož vrácení existuje právní důvod, lze snížit upoplatníka příjem ze závislé činnosti vkalendářním měsíci, popř. vnásledujících kalendářních měsících ve zdaňovacím období, ve kterém kjeho vrácení došlo. Příjem za daný kalendářní měsíc však může být snížen pouze do výše, ve které byl poplatníkovi zúčtován.

(7) Upoplatníka spříjmy podle §7 a9 se přihlédne ikzásobám pořízeným vkalendářním roce předcházejícím roku, vněmž zahájil činnost. Totéž platí obdobně ipro jiné nezbytně vynaložené výdaje spojené se zahájením činnosti.

(8) Při přechodu zvedení účetnictví na daňovou evidenci se postupuje podle přílohy č.2 ktomuto zákonu. Při přechodu zdaňové evidence na vedení účetnictví se postupuje podle přílohy č.3 ktomuto zákonu.

(9) Pro poplatníky uvedené v§2 se hodnotou pohledávky rozumí jmenovitá hodnota nebo pořizovací cena upohledávky nabyté postoupením aupohledávky nabyté bezúplatně cena určená ke dni jejího nabytí podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a). Upoplatníků, kteří jsou plátci daně zpřidané hodnoty nebo jimi byli vdobě vzniku pohledávky, se jmenovitá hodnota pohledávky snižuje ovýši daně zpřidané hodnoty, pokud byla splněna vlastní daňová povinnost na výstupu.

(10) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se zvyšuje o

a) výši dluhu, kromě prominuté daně, poplatku nebo jiného obdobného peněžitého plnění, dluhu ze smluvní pokuty, úroku zprodlení ajiných obdobných sankcí, který zanikl jinak než

1. splněním,

2. započtením,

3. splynutím práva spovinností ujedné osoby,

4. narovnáním,

5. dohodou, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým stejné hodnoty,

b) hodnotu záloh, které jsou výdajem na dosažení, zajištění audržení příjmů, uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu úplaty ufinančního leasingu, nedošlo-li kvyúčtování celkovéhodluhu vtom zdaňovacím období, ve kterém byly zálohy uhrazeny,

c) příjem plynoucí poplatníkovi, který vede daňovou evidenci, ze směnky, kterou je hrazena pohledávka, jedná-li se opříjem, který je předmětem daně podle §3,

d) částku ve výši rozdílu mezi dosavadním dluhem adluhem novým nižší hodnoty vzniklou na základě dohody, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým.

(11) Rozdíl mezi příjmy avýdaji se snižuje ohodnotu záloh uhrazených poplatníkem spříjmy podle §7, který nevede účetnictví avýdaje uplatňuje podle §24, poplatníkovi, který je spojenou osobou (§23), který vede účetnictví, svýjimkou záloh ztitulu úplaty ufinančního leasingu, okteré se zvýšil základ daně podle odstavce 10, ve zdaňovacím období, ve kterém byl vyúčtován celkový dluh.

§6

Příjmy ze závislé činnosti

(1) Příjmy ze závislé činnosti jsou

a) plnění vpodobě

1. příjmu ze současného nebo dřívějšího pracovněprávního, služebního nebo členského poměru aobdobného poměru, vnichž poplatník při výkonu práce pro plátce příjmu je povinen dbát příkazů plátce,

2. funkčního požitku,

b) příjmy za práci

1. člena družstva,

2. společníka společnosti sručením omezeným,

3. komanditisty komanditní společnosti,

c) odměny

1. člena orgánu právnické osoby,

2. likvidátora,

d) příjmy plynoucí vsouvislosti se současným, budoucím nebo dřívějším výkonem činnosti, ze které plynou příjmy podle písmen a) až c), bez ohledu na to, zda plynou od plátce, ukterého poplatník vykonává činnost, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, nebo od plátce, ukterého poplatník tuto činnost nevykonává.

(2) Poplatník spříjmy ze závislé činnosti je dále označen jako „zaměstnanec“, plátce příjmu jako „zaměstnavatel“. Zaměstnavatelem je ipoplatník uvedený v§2 odst.2 nebo v§17 odst.3, ukterého zaměstnanci vykonávají práci podle jeho příkazů, ikdyž příjmy za tuto práci jsou na základě smluvního vztahu vypláceny prostřednictvím osoby se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí. Zhlediska dalších ustanovení zákona se takto vyplácený příjem považuje za příjem vyplácený poplatníkem uvedeným v§2 odst.2 nebo v§17 odst.3. Vpřípadě, že vúhradách zaměstnavatele osobě se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí svýjimkou osoby se sídlem nebo bydlištěm vjiném členském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor, která má na území České republiky organizační složku, jejímž předmětem činnosti je zprostředkování zaměstnání na základě povolení podle zákona upravujícího zaměstnanost, je obsažena ičástka za zprostředkování, považuje se za příjem zaměstnance nejméně 60% zcelkové úhrady.

(3) Příjmy podle odstavce 1 se rozumějí příjmy pravidelné nebo jednorázové bez ohledu na to, zda je na ně právní nárok či nikoli, zda je od zaměstnavatele dostává zaměstnanec nebo jiná osoba azda jsou vypláceny nebo připisovány kdobru anebo spočívají vjiné formě plnění prováděné zaměstnavatelem za zaměstnance nebo vjeho prospěch. Příjmem zaměstnance se rozumí iplnění podle odstavce 9 písm. e) a g), plnění ve formě podle odstavce 9 písm.d) ajiné plnění na sociální podmínky nebo péči ozdraví vyplývající zkolektivní smlouvy, vnitřního předpisu zaměstnavatele nebo pracovní nebo jiné smlouvy poskytnutá zaměstnavatelempro rodinného příslušníka zaměstnance. Příjmem se rozumí rovněž částka, okterou je úhrada zaměstnance zaměstnavateli za poskytnuté plnění nižší, než je cena

a) určená podle zákona upravujícího oceňování majetku nebo cena, kterou účtuje jiným osobám,

b) stanovená podle odstavce 6 vpřípadě poskytnutí motorového vozidla kpoužívání pro služební isoukromé účely,

c) stanovená podle odstavce 17 vpřípadě použití zařízení péče oděti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona.

(4) Příjmy zúčtované nebo vyplacené plátcem daně jsou samostatným základem daně pro zdanění daní vybíranou srážkou podle zvláštní sazby daně, pokud zaměstnanec utohoto plátce daně neučinil prohlášení kdani podle §38k odst. 4, 5 nebo 7 anebo nevyužije-li postup podle §36 odst.6 nebo 7 ajedná-li se opříjmy podle odstavce 1

a) plynoucí na základě dohody oprovedení práce, jejichž úhrnná výše utéhož plátce daně nedosáhne za kalendářní měsíc částku rozhodnou pro účast zaměstnanců činných na základě dohody oprovedení práce na nemocenském pojištění, nebo

b) vúhrnné výši nedosahující utéhož plátce daně za kalendářní měsíc rozhodné částky pro účast zaměstnanců na nemocenském pojištění.

(5) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 4 ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst.2.

(6) Poskytuje-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně silniční motorové vozidlo kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši určeného procenta vstupní ceny tohoto vozidla za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí vozidla. Jde-li osilniční motorové vozidlo najaté nebo pořízené na finanční leasing, vychází se ze vstupní ceny tohoto vozidla upůvodního vlastníka, ato ivpřípadě, že dojde knásledné koupi vozidla. Pokud ve vstupní ceně není zahrnuta daň zpřidané hodnoty, pro účely tohoto ustanovení se otuto daň zvýší. Je-li částka, která se posuzuje jako příjem zaměstnance za každý izapočatý kalendářní měsíc poskytnutí silničního motorového vozidla, nižší než 1000 Kč, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši 1000 Kč. Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně vprůběhu kalendářního měsíce postupně za sebou více silničních motorových vozidel kpoužívání pro služební isoukromé účely, považuje se za příjem zaměstnance částka ve výši určeného procenta znejvyšší vstupní ceny silničního motorového vozidla. Poskytne-li zaměstnavatel zaměstnanci bezplatně pro služební isoukromé účely vprůběhu kalendářního měsíce více silničních motorových vozidel současně, považuje se za příjem zaměstnance úhrn částek odpovídajících výši určeného procenta vstupní ceny každého současně poskytnutého vozidla. Určeným procentem se pro účely tohoto ustanovení rozumí

a) 0,25 %, jedná-li se obezemisní vozidlo,

b) 0,5%, jedná-li se onízkoemisní vozidlo,

c) 1%, jedná-li se osilniční motorové vozidlo, které není nízkoemisním ani bezemisním vozidlem.

(7) Za příjmy ze závislé činnosti se nepovažují apředmětem daně, kromě příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 odst.4 dále nejsou

a) náhrady cestovních výdajů poskytované vsouvislosti svýkonem činnosti, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, do výše stanovené nebo umožněné zvláštním právním předpisem5) pro zaměstnance odměňovaného platem, jakož ihodnota bezplatného stravování poskytovaná zaměstnavatelem na pracovních cestách; jiné avyšší náhrady, než stanoví tento zvláštní právní předpis, jsou zdanitelným příjmem podle odstavce 1,

b) hodnota osobních ochranných pracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, mycích, čisticích adezinfekčních prostředků aochranných nápojů poskytovaných vrozsahu stanoveném zvláštním předpisem, včetně nákladů na udržování osobních ochranných apracovních prostředků, pracovních oděvů aobuvi, jakož ihodnota poskytovaných stejnokrojů, včetně příspěvků na jejich udržování, dále hodnota pracovního oblečení, určeného zaměstnavatelem pro výkon zaměstnání, včetně příspěvku na jeho udržování,

c) částky přijaté zaměstnancem zálohově od zaměstnavatele, aby je jeho jménem vydal nebo částky, kterými zaměstnavatel hradí zaměstnanci prokázané výdaje, které za zaměstnavatele vynaložil ze svého tak, jako by je vynaložil přímo zaměstnavatel,

d) náhrady za opotřebení vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce poskytované zaměstnanci podle zákoníku práce,

e) plnění zaměstnavatele na vytváření adodržování pracovních podmínek pro výkon práce; je-li plnění poskytováno vpodobě paušální částky na náhradu nákladů spojených svýkonem práce zjiného místa dohodnutého se zaměstnavatelem, než je pracoviště zaměstnavatele, nepovažuje se za příjem anení předmětem daně do výše paušální částky, kterou lze poskytnout zaměstnancům odměňovaným platem..

(8) Hradí-li zaměstnavatel zaměstnanci výdaje (náhrady) podle odstavce 7 písm. b) až d) paušální částkou, považují se tyto výdaje za prokázané do výše paušálu stanoveného zvláštními předpisy nebo paušálu uvedeného vkolektivní smlouvě, ve vnitřním předpise zaměstnavatele, vpracovní nebo jiné smlouvě za předpokladu, že výše paušálu byla zaměstnavatelem prokazatelně stanovena na základě kalkulace skutečných výdajů. Stejným způsobem postupuje zaměstnavatel při stanovení paušálu vpřípadech, kdy dojde ke změně podmínek, za nichž byl paušál stanoven. Jde-li opaušál za použití vlastního nářadí, zařízení apředmětů potřebných pro výkon práce zaměstnance, které by jinak byly odepisovány, uzná se jen do výše, vjaké by zaměstnavatel uplatňoval odpisy srovnatelného hmotného majetku při rovnoměrném odpisování vdalších letech odpisování.

(9) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4, dále osvobozeny

a) nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na odborný rozvoj zaměstnanců související spředmětem činnosti zaměstnavatele nebo nepeněžní plnění vynaložená zaměstnavatelem na rekvalifikaci zaměstnanců podle jiného právního předpisu upravujícího zaměstnanost133); toto osvobození se nevztahuje na příjmy plynoucí zaměstnancům vtéto souvislosti jako mzda, plat, odměna nebo jako náhrada za ušlý příjem, jakož ina další peněžní plnění poskytovaná vtéto souvislosti zaměstnancům,

b) příjem zaměstnance ve formě příspěvku na stravování poskytnutého zaměstnavatelem za jednu směnu podle jiného právního předpisu, pokud během této směny zaměstnanec vykonával práci alespoň 3hodiny anevznikl mu během této směny nárok na stravné vrámci cestovních náhrad podle jiného právního předpisu, ato vúhrnu do výše 70 % horní hranice stravného, které lze poskytnout zaměstnancům odměňovaným platem při pracovní cestě trvající 5až 12 hodin, avúhrnu do výše 70 % této hranice, je-li příspěvek poskytnut jako další příspěvek vrámci stejné směny, pokud její délka vúhrnu spřestávkou vpráci povinně poskytovanou zaměstnavatelem podle jiného právního předpisu je delší než 11 hodin; vpřípadě zaměstnance vykonávajícího činnost, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, jejíž výkon není rozvržen na směny podle jiného právního předpisu, je příjem ve formě příspěvku na stravování poskytnutého zaměstnavatelem od daně osvobozen, pokud během kalendářního dne zaměstnanec vykonával práci alespoň 3hodiny anevznikl mu během tohoto dne nárok na stravné vrámci cestovních náhrad podle jiného právního předpisu ani na stravné vrámci cestovních náhrad na základě smlouvy, ato vúhrnu do výše 70% horní hranice stravného, které lze poskytnout zaměstnancům odměňovaným platem při pracovní cestě trvající 5až 12 hodin, avúhrnu do výše 70 % této hranice, je-li příspěvek poskytnut jako další příspěvek vrámci stejného kalendářního dne, pokud během tohoto dne zaměstnanec vykonával práci alespoň 11 hodin; příspěvkem na stravování se pro účely daní zpříjmů rozumí

1. stravování poskytované jako nepeněžní plnění ke spotřebě na pracovišti zaměstnance nebo vrámci stravování zajišťovaného prostřednictvím jiného subjektu než zaměstnavatelea

2. peněžitý příspěvek na stravování,

c) hodnota nealkoholických nápojů poskytovaných jako nepeněžníplnění ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů zaměstnavatelem zaměstnancům ke spotřebě na pracovišti,

d) nepeněžní plnění poskytovaná zaměstnavatelem zaměstnanci nebo jeho rodinnému příslušníkovi zfondu kulturních asociálních potřeb, ze sociálního fondu, ze zisku (příjmu) po jeho zdanění anebo na vrub výdajů (nákladů), které nejsou výdaji (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ve formě

1. pořízení zboží nebo služeb zdravotního, léčebného, hygienického aobdobného charakteru od zdravotnických zařízení nebo pořízení zdravotnických prostředků na lékařský předpis; tato plnění jsou osvobozena vúhrnu do výše průměrné mzdy za zdaňovací období,

2. použití vzdělávacích nebo rekreačních zařízení, poskytnutí rekreace nebo zájezdu, použití zařízení péče oděti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona, knihovny zaměstnavatele nebo tělovýchovných asportovních zařízení nebo poskytnutí příspěvku na kulturní nebo sportovní akce nebo příspěvku na tištěné knihy, včetně obrázkových knih pro děti, mimo knih, ve kterých reklama přesahuje 50% plochy; tato plnění jsou osvobozena vúhrnu do výše poloviny průměrné mzdy za zdaňovací období,

e) zvýhodnění poskytovaná zaměstnavatelem provozujícím veřejnou dopravu osob svým zaměstnancům ajejich rodinným příslušníkům ve formě bezplatných nebo zlevněných jízdenek,

f) příjmy ze závislé činnosti vykonávané na území České republiky, plynoucí poplatníkům daně zpříjmů fyzických osob, kteří jsou daňovými nerezidenty, od zaměstnavatelů se sídlem nebo bydlištěm vzahraničí, pokud časové období související svýkonem této činnosti nepřesáhne 183 dnů vjakémkoliv období 12 měsíců po sobě jdoucích, ato svýjimkou příjmů z

1. osobně aveřejně vykonávané činnosti umělce, sportovce, artisty nebo spoluúčinkující osoby a

2. činnosti vykonávané ve stálé provozovně,

g) nepeněžní příjmy plynoucí zúčasti zaměstnance nebo jeho rodinného příslušníka na společenské akci, včetně té skulturním nebo sportovním prvkem, pořádané zaměstnavatelem pro omezený okruh účastníků, pokud vzhledem kjejí povaze je pořádání takové akce zaměstnavateli obvyklé ajejí forma arozsah jsou přiměřené,

h) peněžní plnění za výstrojní aproviantní náležitosti poskytované příslušníkům ozbrojených sil anaturální náležitosti poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštních právních předpisů,3) zvláštní požitky poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle zvláštního právního předpisu anáhrada majetkové újmy podle zvláštního právního předpisu.

ch) náhrady za ztrátu na služebním příjmu poskytované příslušníkům bezpečnostních sborů podle právních předpisů účinných do 31. prosince 2005,

i) hodnota přechodného ubytování, nejde-li oubytování při pracovní cestě, poskytovaná jako nepeněžní plnění zaměstnavatelem zaměstnancům vsouvislosti svýkonem práce, pokud obec přechodného ubytování není shodná sobcí, kde má zaměstnanec bydliště, ato maximálně do výše 3 500Kč měsíčně,

j) náhrada za ztrátu na důchodu přiznaná podle zákoníku práce za dobu před 1. lednem 1989 avyplácená po 31. prosinci 1992,

k) příjmy za práci žáků astudentů zpraktického vyučování apraktické přípravy,

l) zvláštní příplatek nebo příplatek za službu vzahraničí poskytovaný podle zvláštních právních předpisů vojákům apříslušníkům bezpečnostních sborů6e) vyslaným vrámci jednotky mnohonárodních sil nebo mezinárodních bezpečnostních sborů mimo území České republiky po dobu působení vzahraničí,

m) příjem vpodobě příspěvku uhrazeného zaměstnavatelem na daňově podporované produkty spoření na stáří jeho zaměstnance nebo na daňově podporované pojištění dlouhodobé péče, jehožpojistníkem je jeho zaměstnanec, do úhrnné výše 50000Kč ročně,

n) naturální plnění poskytované podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci aněkterých státních orgánů asoudcům abývalému prezidentu republiky podle zákona upravujícího zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce,

o) náhrada prokázaných výdajů poskytovaná podle zvláštních právních předpisů6g) představitelům státní moci aněkterých státních orgánů asoudcům, jde-li o

1. výdaje na leteckou dopravu při tuzemských cestách spojených svýkonem funkce (dále jen „tuzemská cesta“),

2. výdaje na dopravu při zahraničních cestách spojených svýkonem funkce (dále jen „zahraniční cesta“),

3. výdaje na stravování při tuzemských cestách,

4. výdaje na stravování aněkteré další výdaje při zahraničních cestách,

5. výdaje na ubytování při tuzemských cestách,

6. výdaje na ubytování při zahraničních cestách,

7. výdaje na přechodné ubytování vmístě sídla orgánu, vněmž vykonává funkci,

8. výdaje na odborné aadministrativní práce,

9. výdaje na činnost průvodce nebo osobního asistenta,

10. výdaje na dopravu veřejnými hromadnými dopravními prostředky soudci při tuzemských cestách,

p) příjem získaný ve formě náhrady mzdy, platu nebo odměny nebo sníženého platu nebo snížené odměny za dobu dočasné pracovní neschopnosti nebo karantény podle zvláštních právních předpisů, do výše minimálního nároku určeného zvláštním právním předpisem upravujícím pracovně právní vztahy47b),

q) částky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených svýplatou mzdy ase srážkami ze mzdy zaměstnanci, splacením příspěvku na pojistné (připojištění) ve prospěch zaměstnance, jakož ičástky vynaložené zaměstnavatelem na úhradu výdajů spojených sposkytováním nepeněžitého plnění zaměstnanci,

r) příjem od téhož zaměstnavatele plynoucí zaměstnanci vpodobě majetkového prospěchu při bezúročné zápůjčce až do úhrnné výše jistin 300 000Kč ztěchto zápůjček; majetkový prospěch zbezúročných zápůjček přesahujících výši jistin 300 000Kč vypočtený za jednotlivé kalendářní měsíce se oceňuje podle odstavce 3 azahrnuje do základu daně alespoň jednou za zdaňovací období, ato nejpozději při zúčtování mzdy za měsíc prosinec,

s) zvláštní odměna za výkon funkce člena okrskové volební komise ačlena zvláštní okrskové volební komise,

t) příjem zaměstnance ve formě stravování poskytovaného jako nepeněžní plnění určené kpřímé spotřebě na pracovišti zaměstnavatele nebo kpřímé spotřebě vrámci stravování zajišťovaného prostřednictvím jiného subjektu než zaměstnavatele poskytnutého zaměstnavatelem, ukterého tento zaměstnanec do svého odchodu do starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně vykonával činnost, ze které plynul příjem ze závislé činnosti, ato vúhrnu za kalendářní den do výše 70% horní hranice stravného, které lze poskytnout zaměstnancům odměňovaným platem při pracovní cestě trvající 5 až 12 hodin, snížené ovýši příjmu poskytnutého tímto zaměstnavatelem osvobozeného podle písmeneb).

(10) Funkčními požitky jsou

a) funkční platy aplnění poskytovaná vsouvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce, jejichž výše se stanoví podle zákonaupravujícího platy adalší náležitosti spojené svýkonem funkce představitelů státní moci, některých státních orgánů asoudců138)azákona upravujícího zabezpečení prezidenta republiky po skončení funkce,

b) odměny za výkon funkce aplnění poskytovaná vsouvislosti se současným nebo dřívějším výkonem funkce v

1. orgánech obcí ajiných orgánech územní samosprávy,

2. státních orgánech,

3. spolcích azájmových sdruženích,

4. odborových organizacích,

5. komorách,

6. jiných orgánech ainstitucích.

(11) Za funkční požitek se nepovažují apředmětem daně nejsou náhrady výdajů poskytované vsouvislosti svýkonem funkce, na které vzniká nárok podle zvláštních předpisů, svýjimkou náhrady ušlého příjmu.

(12) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy ze závislé činnosti.

(13) Jedná-li se opříjem plynoucí ze zdrojů vzahraničí, základem daně poplatníka daně zpříjmů fyzických osob, který je daňovým rezidentem České republiky, je příjem ze závislé činnosti vykonávané ve státě, snímž nemá Česká republika uzavřenu mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů, která je prováděna, snížený odaň zaplacenou ztohoto příjmu vzahraničí. Je-li činnost, ze které plyne příjem ze závislé činnosti, vykonávaná ve státě, snímž má Česká republika uzavřenu mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů, která je prováděna, základem daně poplatníka daně zpříjmů fyzických osob, který je daňovým rezidentem České republiky, je příjem ze závislé činnosti vykonávané vtomto státě; tento příjem lze snížit odaň zaplacenou ztohoto příjmu ve státě, snímž má Česká republika uzavřenu mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů, která je prováděna, ato pouze vrozsahu, ve kterém ji nebylo možno započíst na daňovou povinnost vtuzemsku podle §38f vbezprostředně předchozím zdaňovacím období. Přitom se musí jednat onezapočtenou daň zpříjmů, které se zahrnují do základu daně. Příjem ze závislé činnosti plynoucí ze zdrojů vzahraničí nelze snížit odaň zaplacenou vzahraničí vrozsahu, ve kterém přesahuje výši uvedenou vmezinárodní smlouvě nebo vprávním předpisu jiného státu.

(14) Příjem zaměstnance podle odstavce 3 věty třetí se vpřípadě nabytí podílu vobchodní korporaci, která je zaměstnavatelem, uněhož vykonává činnost, ze které mu plynou příjmy podle odstavce1 písm.a) až c), nebo nabytí podílu vobchodní korporaci, která je mateřskou nebo dceřinou společností nebo kapitálově spojenou osobou tohoto zaměstnavatele, nebo opce na nabytí tohoto podílu považuje za zúčtovaný příjem vkalendářním měsíci nebo za příjem ve zdaňovacím období, ve kterých nastane první zokamžiků, kterými jsou

a) okamžik, ke kterému zaměstnanec přestane vykonávat činnost, ze které mu plynou příjmy podle odstavce 1 písm. a) až c) utohoto zaměstnavatele, jeho mateřské nebo dceřiné společnosti nebo kapitálově spojené osoby nebo ujeho právního nástupce,

b) okamžik vstupu tohoto zaměstnavatele do likvidace,

c) okamžik, ke kterému tento zaměstnavatel nebo zaměstnanec přestanou být daňovými rezidenty České republiky,

d) okamžik převodu nebo přechodu tohoto podílu nebo této opce,

e) okamžik uplatnění opce,

f) okamžik výměny podílu, při které se mění celková jmenovitá hodnota podílů zaměstnance,

g) okamžik uplynutí 10 let ode dne nabytí podílu nebo opce.

(15) Příjem podle odstavce 14 lze snížit okladný rozdíl mezi hodnotou podílu vobchodní korporaci, která je zaměstnavatelem, uněhož poplatník vykonává činnost, ze které mu plynou příjmy podle odstavce 1 písm. a) až c), podílu vobchodní korporaci, která je mateřskou nebo dceřinou společností nebo kapitálově spojenou osobou tohoto zaměstnavatele, nebo hodnotou opce na nabytí tohoto podílu určenou podle zákona upravujícího oceňování majetku kokamžiku nabytí tohoto podílu nebo opce ahodnotou tohoto podílu nebo opce určenou podle zákona upravujícího oceňování majetku kprvnímu zokamžiků podle odstavce 14 písm. a) až g) zvýšenou oúhrn příjmů zpodílu na zisku, vypořádacího podílu, vrácení emisního ážia, vrácení příplatku mimo základní kapitál azplnění obdobných těmto plněním vyplacených na základě tohoto podílu snížených odaň ztěchto příjmů.

(16) Poplatník oznámí plátci daně okamžik podle odstavce 14 písm. d) do posledního dne kalendářního měsíce, ve kterém tento okamžik nastal.

(17) Nepeněžní příjem zaměstnance ve formě použití zařízení péče oděti předškolního věku včetně mateřské školy podle školského zákona rodinným příslušníkem tohoto zaměstnance se ocení vmístě ačase obvyklou cenou za použití mateřské školy zřízené státem, krajem, obcí nebo dobrovolným svazkem obcí, nebo nejvyšší měsíční úplatou za předškolní vzdělávání podle vyhlášky upravující předškolní vzdělávání, ato za každý kalendářní měsíc poměrně podle doby používání tohoto zařízení rodinným příslušníkem vdaném měsíci. Způsob ocenění podle věty první zvolí zaměstnavatel.

§7

Příjmy ze samostatné činnosti

(1) Příjmem ze samostatné činnosti, pokud nepatří do příjmů uvedených v§6, je

a) příjem ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství,

b) příjem ze živnostenského podnikání,

c) příjem zjiného podnikání neuvedeného vpísmenech a) ab), ke kterému je potřeba podnikatelské oprávnění,

d) podíl společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti na zisku.

(2) Příjmem ze samostatné činnosti, pokud nepatří do příjmů uvedených v§6, je dále

a) příjem zužití nebo poskytnutí práv zprůmyslového vlastnictví, autorských práv včetně práv příbuzných právu autorskému, ato včetně příjmů zvydávání, rozmnožování arozšiřování literárních ajiných děl vlastním nákladem,

b) příjem znájmu majetku zařazeného vobchodním majetku,

c) příjem zvýkonu nezávislého povolání.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavcích 1 a2 svýjimkou uvedenou vodstavci 6. Tyto příjmy se snižují ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení svýjimkou příjmů uvedených vodstavci 1 písm. d). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33.

(4) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí základu daně (dílčího základu daně) poměrná část základu daně nebo daňové ztráty veřejné obchodní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se společník podílí na zisku veřejné obchodní společnosti.

(5) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně (dílčího základu daně) poměrná část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se komplementář podílí na zisku komanditní společnosti.

(6) Příjem autora za příspěvek do novin, časopisu, rozhlasu nebo televize plynoucí ze zdrojů na území České republiky je samostatným základem daně pro daň vybíranou srážkou podle zvláštní sazby daně za předpokladu, že úhrn těchto příjmů od téhož plátce daně nepřesáhne vkalendářním měsíci 10 000Kč ajde opříjem uvedený vodstavci 2 písm. a).

(7) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené nadosažení, zajištění audržení příjmu, může uplatnit výdaje, svýjimkou uvedenou v§12, ve výši

a) 80% zpříjmů ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství azpříjmů zživnostenského podnikání řemeslného; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1600 000Kč,

b) 60% zpříjmů ze živnostenského podnikání; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 1200 000Kč,

c) 30% zpříjmů znájmu majetku zařazeného vobchodním majetku; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 600 000Kč,

d) 40% zjiných příjmů ze samostatné činnosti, svýjimkou příjmů podle odstavce 1 písm. d) aodstavce 6; nejvýše lze však uplatnit výdaje do částky 800 000Kč.

Způsob uplatnění výdajů podle tohoto odstavce nelze zpětně měnit.

(8) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 7, má se za to, že včástce výdajů jsou zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů ze samostatné činnosti. Pro účely odstavce7 se příjmy rozumí příjmy podle tohoto zákona, které by poplatník měl, pokud by nebyl účetní jednotkou. Poplatník, který uplatňuje výdaje způsobem podle odstavce 7, je povinen vždy vést záznamy opříjmech podle odstavce7 aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti sčinností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti.

(9) Jde-li ověc ve společném jmění manželů, která je využívána pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, jedním zmanželů nebo oběma manžely, vkládá tuto věc do obchodního majetku jeden zmanželů. Vpřípadě, že tuto věc má vobchodním majetku jeden zmanželů, avšak je pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, využívána také druhým zmanželů, lze výdaje (náklady) související stouto věcí, které připadají na část věci využívané pro činnost, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, oběma manžely, rozdělit mezi oba manžele vpoměru, vjakém ji využívají při své činnosti podle odstavců 1 a2. Příjmy zprodeje věci ve společném jmění manželů jsou zdaňovány utoho zmanželů, který měl takovou věc zahrnutou vobchodním majetku. Po ukončení činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, se postupuje podle §10 odst.5 zákona.

(10) Za příjmy podle §7 odst.1 písm. d) se nepovažují apředmětem daně nejsou náhrady cestovních výdajů poskytované společníkům veřejných obchodních společností akomplementářům komanditních společností do výše stanovené zvláštním předpisem.5)

(11) Dojde-li kukončení (přerušení) činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, apoplatník zaplatí částky pojistného podle §23 odst.3 písm. a) bodu 5 a§24 odst.2 písm. f) po stanoveném termínu, auhradí dluhy uvedené v§23 odst.3 písm. a) bod 11 může podat dodatečné daňové přiznání na daňovou povinnost nižší. Obdobně postupujeprávní nástupce poplatníka spříjmy podle §7 vpřípadě úmrtí poplatníka.

(12) Pokud poplatník spříjmy podle §7 odst.1 písm. a) nebo b) uplatní jako účetní období hospodářský rok,20) je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou rozdíl mezi příjmy avýdaji za ukončený hospodářský rok. Při změně účtování vkalendářním roce na účtování vhospodářském roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 rozdíl mezi příjmy avýdaji do posledního dne měsíce, kterým poplatník ukončil účtování vkalendářním roce. Při změně účtování vhospodářském roce na účtování vkalendářním roce je dílčím základem daně nebo daňovou ztrátou podle §7 odst.1 písm. a) nebo b) součet rozdílu mezi příjmy avýdaji vhospodářském roce arozdílu mezi příjmy avýdaji od doby ukončení účtování vhospodářském roce do konce kalendářního roku. Dílčí základ daně se zahrne do daňového přiznání za kalendářní rok, ve kterém končí hospodářský rok nebo účtování přechodu zkalendářního roku na hospodářský rok anaopak. Obdobně postupuje poplatník spříjmy podle §7 odst.1 písm. d), pokud veřejná obchodní společnost nebo komanditní společnost uplatní jako účetní období hospodářský rok.

(13) Poplatníci spříjmy podle odstavců 1 a2, kteří nevedou účetnictví, neuplatňují výdaje podle odstavce 7 ajejichž daň za dané zdaňovací období není rovna paušální dani, postupují podle §7b. Vede-li každý ze společníků společnosti (§12), daňovou evidenci, mohou vést idaňovou evidenci, ve které evidují společné příjmy aspolečné výdaje na dosažení, zajištění audržení příjmů; přitom na konci zdaňovacího období nebo při ukončení činnosti vprůběhu zdaňovacího období, uvedou do své daňové evidence podíl na společných příjmech apodíl na společných výdajích na dosažení, zajištění audržení příjmů.

(14) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, nejsou příjmy podle § 20b odst. 1 plynoucí těmto společnostem součástí základu daně (dílčího základu daně) podle odstavce 4 nebo 5 azahrnují se do samostatného základu daně. Ustanovení §20b odst. 2 platí obdobně.

§ 7a

Paušální daň

(1) Daň poplatníka, který je na konci zdaňovacího období poplatníkem vpaušálním režimu, je rovna paušální dani, pokud tento poplatník vtomto zdaňovacím období

a) rozhodné příjmy pro zvolené pásmo paušálního režimu 1. nepřesáhl, nebo 2. přesáhl, ale nepřesáhl rozhodné příjmy pro vyšší pásmo paušálního režimu apodá správci daně oznámení ojiné výši paušální daně na její výši odpovídající tomuto pásmu paušálního režimu,

b) vedle rozhodných příjmů má pouze 1. příjmy od daně osvobozené, 2. příjmy, které nejsou předmětem daně, 3. příjmy, ze kterých je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně, a4.příjmy zkapitálového majetku, příjmy znájmu aostatní příjmy, pokud se nejedná opříjmy podle bodů 1 až 3 apokud celková výše těchto příjmů nepřesahuje 50 000 Kč,

c) není plátcem daně zpřidané hodnoty anemá registrační povinnost kdani zpřidané hodnoty, svýjimkou registrační povinnosti identifikované osoby, a

d) není společníkem veřejné obchodní společnosti ani komplementářem komanditní společnosti.

(2) Pokud poplatník přestal být poplatníkem vpaušálním režimu před koncem zdaňovacího období zdůvodu, že ukončil nebo přerušil činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, je jeho daň za toto zdaňovací období rovna paušální dani, pokud poplatník

a) splňuje podmínky podle odstavce 1,

b) včásti tohoto zdaňovacího období po dni, ve kterém přestal být poplatníkem vpaušálním režimu, nevykonával činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, a

c) do konce lhůty pro podání daňového přiznání za toto zdaňovací období

1. zahájí činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, nebo

2. nezahájí činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, nevede účetnictví aúhrn položek, okteré by zvyšoval rozdíl mezi příjmy avýdaji, kdyby vtomto zdaňovacím období vedl daňovou evidenci, apříjmů ze samostatné činnosti nepřesáhl rozhodné příjmy pro zvolené pásmo paušálního režimu nebo pro vyšší pásmo paušálního režimu, pokud podá správci daně oznámení ojiné výši paušální daně na její výši odpovídající tomuto pásmu paušálního režimu.

(3) Pro účely odstavců 1 a2 se na poplatníka, který vposledním kalendářním měsíci zdaňovacího období zemřel nebo ukončil nebo přerušil činnost, ze které plynou příjmy ze samostatné činnosti, hledí jako na poplatníka, který přestal být poplatníkem vpaušálním režimu před koncem tohoto zdaňovacího období.

(4) Pro účely odstavců 1 a2 se za příjem ze samostatné činnosti považuje také příjem zúplatného převodu nebo nájmu majetku, který byl vposledním předcházejícím zdaňovacím období, za které nebyla daň poplatníka rovna paušální dani aza které poplatník neuplatňoval výdaje procentem zpříjmů, zařazen vobchodním majetku.

(5) Daň se nerovná paušální dani, pokud poplatník podle odstavce1 nebo 2, který je daňovým rezidentem České republiky, vyloučí dvojí zdanění příjmů plynoucích ze zdrojů vzahraničí vdaňovém přiznání.

(6) Paušální daň činí součin počtu kalendářních měsíců zdaňovacího období, ve kterých byl poplatník vpaušálním režimu, azálohy na daň pro

a) zvolené pásmo paušálního režimu, nebo

b) pásmo paušálního režimu určující výši paušální daně vpřípadě, že poplatník podá oznámení ojiné výši paušální daně správci daně ajeho příjmy vtomto zdaňovacím období nepřesáhly rozhodné příjmy pro toto pásmo paušálního režimu.

(7) Na poplatníka vpaušálním režimu se pro účely daní zpříjmů hledí jako na poplatníka spříjmy ze samostatné činnosti, které jsou předmětem daně, ato ivpřípadě, že mu vrozhodném období tyto příjmy neplynou.

(8) Poplatník vpaušálním režimu, který má příjmy ze samostatné činnosti, ke kterým lze uplatnit výdaje procentem zpříjmů vrůzné výši, vede záznamy opříjmech ze samostatné činnosti pro účely prokázání výše rozhodných příjmů pro zvolené pásmo paušálního režimu.

§7b

Daňová evidence

(1) Daňovou evidencí se pro účely daní zpříjmů rozumí evidence pro účely stanovení základu daně adaně zpříjmů. Tato evidence obsahuje údaje o

a) příjmech avýdajích, včlenění potřebném pro zjištění základu daně,

b) majetku adluzích.

(2) Pro obsahové vymezení složek majetku vdaňové evidenci se použijí zvláštní právní předpisy oúčetnictví,20h) není-li dále stanoveno jinak.

(3) Pro ocenění majetku adluhů vdaňové evidenci se hmotný majetek oceňuje podle §29, pohledávky se oceňují podle §5. Ostatní majetek se oceňuje pořizovací cenou,31) je-li pořízen úplatně, vlastními náklady,31) je-li pořízen ve vlastní režii, nebo cenou určenou podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí umajetku nabytého bezúplatně. Dluhy se oceňují při vzniku jmenovitou hodnotou, při převzetí pořizovací cenou. Peněžní prostředky aceniny se oceňují jejich jmenovitými hodnotami. Pořizovací cenou pozemku je cena včetně porostu, pokud se nejedná opěstitelský celek trvalých porostů (§26), bez stavby na něm zřízené. Do pořizovací ceny majetku pořízeného formou finančního leasingu se zahrnou výdaje sjeho pořízením související, hrazené uživatelem. Vpřípadě úplatného pořízení majetku adluhů, za jednu pořizovací cenu, se cena jednotlivých složek majetku stanoví vpoměrné výši kceně jednotlivých složek majetku oceněných podle zvláštního právního předpisu,1a) svýjimkou peněz, cenin, pohledávek adluhů. Je-li vpřípadě úplatného pořízení nemovitých amovitých věcí, majetkových práv, pohledávek adluhů, rozdíl mezi pořizovací cenou aoceněním tohoto majetku podle zvláštního právního předpisu,1a) zvýšeným ohodnotu peněz, cenin, pohledávek včetně daně zpřidané hodnoty, asnížený ohodnotu dluhů, záporný, postupuje se obdobně jako vpřípadě záporného oceňovacího rozdílu při koupi obchodního závodu (§23).

(4) Zjištění skutečného stavu zásob, hmotného majetku, pohledávek adluhů provede poplatník kposlednímu dni zdaňovacího období. Otomto zjištění provede zápis. Opřípadné rozdíly upraví základ daně podle §24 a25.

(5) Poplatník je povinen uschovávat daňovou evidenci za všechna zdaňovací období, pro která neuplynula lhůta pro stanovení daně.

§7c

Zrušen.

§8

Příjmy zkapitálového majetku

(1) Příjmy zkapitálového majetku, pokud nejde opříjmy podle §6 odst.1 nebo §7 odst.1 písm. d), jsou

a) podíly na zisku obchodní korporace nebo podílového fondu, je-li vněm podíl představován cenným papírem, úroky zdržby cenných papírů avýnosy dluhopisů podle zákona upravujícího dluhopisy svýjimkou výnosu určeného rozdílem mezi jmenovitou hodnotou dluhopisu ajeho emisním kurzem.

b) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání,

c) úroky, výhry ajiné výnosy zvkladů na vkladních knížkách, úroky zpeněžních prostředků na účtu, který není podle podmínek toho, kdo účet vede, určen kpodnikání,

d) výnos zjednorázového vkladu azvkladu jemu na roveň postaveného,

e) plnění zpenzijního připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem, zdoplňkového penzijního spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření azpenzijního pojištění,

f) plnění zpojištění pro případ dožití, zpojištění pro případ dožití se stanoveného věku nebo dřívější smrti azpojištění důchodu aplnění zjiného pojištění osob, které není pojistným plněním,

g) úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrů nebo zápůjček, úroky zprodlení, poplatek zprodlení, úroky zpráva na dorovnání, úroky zvkladů na účtech neuvedených vpísmeni c) svýjimkou příjmů poplatníka, jehož daň je rovna paušální dani, aúroky zhodnoty splaceného vkladu ve smluvené výši členů obchodních korporací,

h) úrokové ajiné výnosy zdržby směnek (např. diskont zčástky směnky, úrok ze směnečné sumy),

i) plnění ze zisku svěřenského fondu nebo rodinné fundace.

(2) Za příjem zkapitálového majetku se považuje také příjem plynoucí zpráva na splacení

a) dluhopisu, kterým se pro účely daně zpříjmů fyzických osob rozumí kladný rozdíl mezi jmenovitou hodnotou dluhopisu vyplacenou při jeho splacení nebo částkou vyplacenou při jeho předčasném splacení acenou, za kterou poplatník dluhopis nabyl, nebo cenou určenou podle zákona upravujícího oceňování majetku ke dni jeho bezúplatného nabytí, a

b) vkladního listu vydaného jako cenný papír nebo cenného papíru vkladnímu listu na roveň postaveného, kterým se pro účely daně zpříjmů fyzických osob rozumí kladný rozdíl mezi jmenovitou hodnotou vkladního listu vydaného jako cenný papír nebo cenného papíru jemu na roveň postaveného vyplacenou při jejich splacení nebo částkou vyplacenou při jejich předčasném splacení acenou, za kterou poplatník cenný papír nabyl, nebo cenou určenou podle zákona upravujícího oceňování majetku ke dni jeho bezúplatného nabytí.

(3) Příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až f) ai) aúrokové příjmy ajiné výnosy zdržby směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele [odstavec 1 písm. h)], plynoucí ze zdrojů na území České republiky, jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 1 písm. a) až d) ai) ze zdrojů vzahraničí, jsou nesnížené ovýdaje základem daně (dílčím základem daně). Plynou-li příjmy uvedené vodstavci 1 písm. e) af) ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně).

(5) Příjmy uvedené vodstavci 1 písm. g) ah) avodstavci 2 nesnížené ovýdaje jsou základem daně (dílčím základem daně), svýjimkou úroků ajiných výnosů ze směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele, které jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Upříjmu zúroků ze zápůjčky nebo úvěru je výdajem zaplacený úrok zčástek použitých na poskytnutí zápůjčky nebo úvěru, ato až do výše příjmu.

(6) Plnění zpenzijního připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem, zdoplňkového penzijního spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření azpenzijního pojištění jsou základem daně po snížení ozaplacené příspěvky astátní příspěvky hrazené Českou republikou, pokud tyto státní příspěvky nebyly vráceny; vpřípadě těchto plnění veformě penze se zaplacené příspěvky astátní příspěvky rozloží na vymezené období pobírání penze. Plnění zpojištění pro případ dožití, zpojištění pro případ dožití se stanoveného věku nebo dřívější smrti azpojištění důchodu aplnění zjiného pojištění osob, které není pojistným plněním, jsou základem daně po snížení ozaplacené pojistné;vpřípadě těchto plnění ve formě důchodu se zaplacené pojistné rozloží na vymezené období pobírání důchodu.

(7) Jedná-li se opříjem podle odstavce 1 nebo odstavce 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který je vložen do obchodního majetku jednoho zmanželů, zdaňuje se jen utohoto manžela. Jedná-li se opříjem podle odstavce 1 nebo 2 plynoucí do společného jmění manželů ze zdroje, který není vložen do obchodního majetku žádného zmanželů, zdaňuje se jen ujednoho znich.

(8) Příjem podle odstavce 4 nebo úrok nebo jiný výnos ze směnky vystavené bankou kzajištění pohledávky vzniklé zvkladu věřitele plynoucí ze zdrojů vzahraničí lze zahrnout do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle §16a. Zahrne-li se takový příjem do tohoto základu daně, zahrnou se do tohoto základu daně veškeré příjmy podle věty první. Tyto příjmy se nesnižují ovýdaje svýjimkou příjmů uvedených vodstavci 1 písm.e) af), ukterých se postupuje obdobně podle odstavce 6.

§9

Příjmy znájmu

(1) Příjmy znájmu, pokud nejde opříjmy uvedené v§6 až 8, jsou

a) příjmy znájmu nemovitých věcí nebo bytů,

b) příjmy znájmu movitých věcí, kromě příležitostného nájmu podle §10 odst.1 písm. a).

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům ze společného jmění manželů, se zdaňují jen ujednoho znich.

(3) Základem daně (dílčím základem daně) jsou příjmy uvedené vodstavci 1 snížené ovýdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení (§5 odst.2). Pro zjištění základu daně (dílčího základu daně) se použijí ustanovení §23 až 33. Příjem znájmu plynoucí poplatníkům uvedeným v§2 odst.3 je, svýjimkou příjmů znájmu nemovitých věcí nebo bytů, samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36).

(4) Neuplatní-li poplatník výdaje prokazatelně vynaložené na dosažení, zajištění audržení příjmů, může je uplatnit ve výši 30% zpříjmů podle odstavce 1, nejvýše však do částky 600 000Kč.Způsob uplatnění výdajů podle tohoto odstavce nelze zpětně měnit.

(5) Uplatní-li poplatník výdaje podle odstavce 4, jsou včástkách výdajů zahrnuty veškeré výdaje poplatníka vynaložené vsouvislosti sdosahováním příjmů znájmu podle §9. Poplatník, který uplatňuje výdaje podle odstavce 4, je povinen vždy vést záznamy opříjmech aevidenci pohledávek vzniklých vsouvislosti snájmem.

(6) Poplatníci mající příjmy znájmu auplatňující utěchto příjmů skutečné výdaje vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení vedou záznamy opříjmech avýdajích vynaložených na dosažení, zajištění audržení příjmů včasovém sledu, evidenci hmotného majetku, který lze odpisovat, evidenci otvorbě apoužití rezervy na opravy hmotného majetku, pokud ji vytvářejí, evidenci opohledávkách adluzích ve zdaňovacím období, ve kterém dochází kukončení nájmu, amzdové listy, pokud vyplácejí mzdy. Pokud se však poplatníci rozhodnou vést účetnictví, přestože ktomu nejsou podle účetních předpisů20) povinni, pak postupují podle těchto předpisů, budou-li takto postupovat po celé zdaňovací období, přitom se movitý inemovitý majetek, okterém je účtováno, nepovažuje za obchodní majetek ve smyslu daně zpříjmů fyzických osob.

(7) Při pachtu obchodního závodu je příjmem propachtovatele, který nevede účetnictví, také

a) hodnota pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, které přecházejí na pachtýře, není-li dohodnuta jejich úhrada. Je-li dohodnuta částečná úhrada pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by bylavýdajemsnižujícím základ daně, je příjmem jejich hodnota. Je-li dohodnuta úhrada pohledávek adluhů, svýjimkou dluhů, jejichž úhrada by byla výdajem snižujícím základ daně, vyšší, než je jejich hodnota, je příjmem tato vyšší cena,

b) neuhrazený rozdíl mezi hodnotou věcí vobchodním závodu na začátku pachtu ajejich vyšší hodnotou při ukončení pachtu stanovenou podle zvláštního právního předpisu1a) nebo podle údajů uvedených vúčetnictví pachtýře, vedeném podle zvláštních právních předpisů.20)

Základ daně se nebude zvyšovat dle tohoto ustanovení vpřípadech, kdy bude ztitulu operací popsaných vtomto ustanovení zvyšován na základě jiných ustanovení tohoto zákona. Pro účely tohoto ustanovení se nepoužije ustanovení §23 odst.13.

§10

Ostatní příjmy

(1) Ostatními příjmy, při kterých dochází ke zvýšení majetku, pokud nejde opříjmy podle §6 až 9, ajednotlivými druhy příjmu jsou

a) příjmy zpříležitostných činností nebo zpříležitostného nájmu movitých věcí, včetně příjmů ze zemědělské výroby alesního avodního hospodářství, které nejsou provozovány podnikatelem, apříjmů zprovozu výroben elektřiny, ke kterému není vyžadována licence udělovaná Energetickým regulačním úřadem,

b) příjmy zúplatného převodu

1. nemovité věci,

2. cenného papíru a

3. jiné věci,

c) příjmy zpřevodu podílu ve společnosti sručením omezeným nebo podílu, komanditisty na komanditní společnosti, které nejsou představovány cenným papírem, nebo zpřevodu družstevního podílu,

d) příjmy ze zděděných práv zprůmyslového ajiného duševního vlastnictví včetně práv autorských apráv příbuzných právu autorskému,

e) přijaté výživné, důchody aobdobné opakující se požitky,

f) podíl

1. člena obchodní korporace svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti na likvidačním zůstatku, nebo

2. majitele podílového listu zpodílu připadajícího na podílový list při zrušení podílového fondu svýjimkou splynutí nebo sloučení podílového fondu,

g) vypořádací podíl při zániku účasti člena vobchodní korporaci, svýjimkou společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti, podíl na majetku transformovaného družstva, vrácení emisního ážia, příplatku mimo základní kapitál nebo těmto plněním obdobná plnění,

h) výhry z

1. loterie atomboly,

2. kursové sázky atotalizátorové hry,

3. technické hry,

4. živé hry svýjimkou turnaje živé hry,

5. turnaje živé hry aturnaje malého rozsahu a

6. jiných hazardních her než hazardních her podle bodů 1až5

ch) výhry zreklamních soutěží areklamních slosování, ceny zveřejných soutěží, ze sportovních soutěží aceny ze soutěží, vnichž je okruh soutěžících omezen podmínkami soutěže, anebo jde osoutěžící vybrané pořadatelem soutěže,

i) příjmy, které společník veřejné obchodní společnosti nebo komplementář komanditní společnosti obdrží vsouvislosti sukončením účasti na veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti od jiné osoby než od veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, vníž ukončil účast,

j) příjmy zpřevodu jmění na společníka apříjmy zvypořádání podle zvláštního právního předpisu131),

k) příjem zjednorázové náhrady práv spovahou opakovaného plnění na základě ujednání mezi poškozeným apojistitelem,

l) příjem zvýměnku,

m) příjem obmyšleného ze svěřenského fondu,

n) bezúplatný příjem,

o) příjem zrozpuštění rezervního fondu vytvořeného ze zisku nebo zrozpuštění obdobného fondu,

p) příjem, který vznikl jako důsledek porušení podmínek uplatnění nezdanitelné části základu daně,

q) ostatní příjem, který není příjmem uvedeným vpísmenech a) ažp).

(2) Příjmy podle odstavce 1, plynoucí manželům ze společného jmění manželů, se zdaňují ujednoho znich; obdobně se postupuje upříjmů plynoucích do společného jmění manželů. Příjmy plynoucí manželům zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku, se zdaňují utoho zmanželů, který měl takový majetek nebo právo zahrnuty vobchodním majetku. Upříjmů plynoucích zprodeje nebo převodu majetku nebo práva ve společném jmění manželů, které byly zahrnuty vobchodním majetku zemřelého manžela (manželky), které plynou pozůstalému manželovi (manželce), se kdobě uvedené v§4 vztahující se kmajetku nebo právu zahrnutým vobchodním majetku, nepřihlíží.

(3) Od daně jsou, kromě příjmů uvedených v§4 osvobozeny

a) ostatní příjmy spadající do jednotlivého druhu příjmu jiného než podle odstavce 1písm. b) nebo c), odstavce 1písm. f) bodu2, odstavce 1písm. h) bodů 2až 6nebo odstavce 1písm. m), n) nebo p), pokud úhrn příjmů spadajících do tohoto druhu příjmu nepřesáhne ve zdaňovacím období 50000 Kč; je-li tento ostatní příjem samostatným základem daně pro daň vybíranou srážkou podle zvláštní sazby daně nebo příjmem zahrnovaným do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle §16a, je od daně osvobozen, pokud výše tohoto příjmu nepřesahuje 50000 Kč,

b) výhry zhazardních her, které jsou jednotlivým druhem příjmu podle odstavce 1písm. h) bodů 2až 6, pokud rozdíl mezi úhrnem výher spadajících do tohoto druhu příjmu aúhrnem vkladů do hazardních her vrámci tohoto druhu příjmu za zdaňovací období nepřesahuje 50000 Kč,

c) bezúplatné příjmy

1. od příbuzného vlinii přímé avlinii vedlejší, pokud jde osourozence, strýce, tetu, synovce nebo neteř, manžela, manžela dítěte, dítě manžela, rodiče manžela nebo manžela rodičů,

2. od osoby, se kterou poplatník žil nejméně po dobu jednoho roku bezprostředně před získáním bezúplatného příjmu ve společně hospodařící domácnosti aztohoto důvodu pečoval odomácnost nebo byl na tuto osobu odkázán výživou,

3. obmyšleného zjeho majetku, který do svěřenského fondu vyčlenil nebo kterým zvýšil majetek tohoto fondu, nebo zmajetku, který byl do svěřenského fondu vyčleněn nebo který zvýšil majetek tohoto fondu osobou uvedenou vbodě 1 nebo 2,

4. poplatníka zjeho majetku, který vložil do rodinné fundace, nebo zmajetku, který byl do rodinné fundace vložen osobou uvedenou vbodě 1 nebo 2,

5. nabyté příležitostně, pokud jejich úhrn od téhož poplatníka ve zdaňovacím období nepřevyšuje částku 50000Kč.

(4) Základem daně (dílčím základem daně) je příjem snížený ovýdaje prokazatelně vynaložené na jeho dosažení. Je-li příjem zahrnut do základu daně jen zčásti zdůvodu, že je zčásti od daně osvobozen, výdaje podle věty první snižují příjem jen včásti odpovídající poměru, vjakém tento příjem není od daně osvobozen. Jsou-li výdaje spojené sjednotlivým druhem příjmu uvedeným vodstavci 1 vyšší než příjem, krozdílu se nepřihlíží. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm.h) bodu1 apísm.ch) ze zdrojů vzahraničí, je základem daně (dílčím základem daně) příjem nesnížený ovýdaje. Jde-li opříjmy ze zemědělské výroby, lesního avodního hospodářství, lze výdaje uplatnit podle §7 odst.7 písm.a). Poplatník, který uplatňuje výdaje podle §7 odst.7 písm. a), je povinen vždy vést záznamy opříjmech. Příjmy plynoucí ze splátek na základě uzavřené kupní smlouvy nebo ze zálohy na základě uzavřené smlouvy obudoucím prodeji nemovité věci, se zahrnou do dílčího základu daně za zdaňovací období, ve kterém byly dosaženy. Plynou-li příjmy podle odstavce 1 písm.k), jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Příjmem poplatníka, kterému plyne příjem podle odstavce 1písm. a) zchovu včel aukterého nepřekročí ve zdaňovacím období počet včelstev 50, je částka 1000 Kč na jedno včelstvo. Příjmem podle odstavce 1písm. q) je také kursový zisk při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně, nejedná-li se oúčet zahrnutý vobchodním majetku, svýjimkou kursového zisku při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně na evropském regulovaném trhu nebo na obdobném zahraničním regulovaném trhu, na kterém se obchody stěmito měnami uskutečňují.

(5) Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem cena, za kterou poplatník věc prokazatelně nabyl, ajde-li ověc nabytou bezúplatně, cena určená podle zvláštního právního předpisu ooceňování majetku1a) ke dni nabytí. Jde-li ohmotný majetek odpisovaný podle §26 anásledujících, který byl zahrnut do obchodního majetku pro výkon činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, nebo sloužil knájmu, je výdajem zůstatková cena podle §29 odst.2. Jde-li ověc získanou směnou nebo výhrou, vychází se zceny podle zvláštního předpisu1a) (§3 odst.3). Výdajem jsou též částky prokazatelně vynaložené na technické zhodnocení, opravu aúdržbu věci, včetně dalších výdajů souvisejících suskutečněním prodeje svýjimkou výdajů na osobní potřebu poplatníka. Khodnotě vlastní práce poplatníka na věci, kterou si sám vyrobil nebo vlastní prací zhodnotil, se při stanovení výdajů nepřihlíží. Upříjmů zúplatného převodu cenných papírů lze kromě nabývací ceny akcie nebo kmenového listu apořizovací ceny ostatních cenných papírů uplatnit ivýdaje související suskutečněním úplatného převodu aplatby za obchodování na trhu scennými papíry při pořízení cenných papírů. Výdaje, které převyšují příjmy podle odstavce 1 písm. b), c), f) ag) vtom zdaňovacím období, kdy poprvé plynou splátky nebo zálohy na prodej věcí, na budoucí prodej nemovité věci nebo na prodej účasti na společnosti sručením omezeným, komanditní společnosti, podílu na základním kapitálu družstva nebo pohledávky podle §33a zákona oúpravě vlastnických vztahů kpůdě ajinému zemědělskému majetku, mohou být uplatněny vtomto zdaňovacím období až do výše tohoto příjmu. Jestliže příjem plyne ivdalších zdaňovacích obdobích, postupuje se obdobně, ato až do výše celkové částky, kterou lze podle tohoto ustanovení uplatnit. Upříjmů podle odstavce 1 písm. b) je výdajem vrácená záloha, ikdyž je vrácena vjiném zdaňovacím období. Upříjmu plynoucího zodvolání daru je výdajem úhrada za zhodnocení daru. Upříjmů podle odstavce 1písm.h) bodů 2až 6je výdajem pouze vklad do hazardní hry. Upříjmů podle odstavce 1písm. q) je výdajem také kursová ztráta při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně, nejedná-li se oúčet zahrnutý vobchodním majetku, svýjimkou kursové ztráty při směně peněz zúčtu vedeného vcizí měně na evropském regulovaném trhu nebo na obdobném zahraničním regulovaném trhu, na kterém se obchody stěmito měnami uskutečňují.

(6) Upříjmů podle odstavce 1 písm. c), f) ag) se za výdaj považuje nabývací cena podílu. Výdajem není podíl na majetku družstva převedený vrámci transformace družstev podle zvláštního předpisu13) svýjimkou podílu nebo jeho části, který je náhradou podle zvláštních předpisů,2) asvýjimkou dalšího podílu na majetku družstva,13) je-li vydán ve věcném nebo nepeněžitém plnění. Při přeměně investičního fondu na otevřený podílový fond, při přeměně uzavřeného podílového fondu na otevřený podílový fond, při změně obhospodařovatele podílového fondu, při sloučení asplynutí podílových fondů apři sloučení, splynutí arozdělení investičního fondu se za nabývací cenu akcie nebo podílového listu utéhož poplatníka považuje nabývací cena podílu na původním investičním fondu. Upříjmů zpřevodu jmění na společníka se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů, převzaté dluhy, které byly následně uhrazeny, auhrazené vypořádání, ikdyž kuhrazení dojde vjiném zdaňovacím období než vtom, vněmž plyne příjem zpřevodu jmění na společníka. Upříjmů zvypořádání se za výdaj považuje nabývací cena podílu nebo pořizovací cena cenných papírů.

(7) Důchod podle občanského zákoníku se považuje za základ daně (dílčí základ daně) po snížení očástku pořizovací ceny rovnoměrně rozdělenou na období pobírání důchodu. Toto období se stanoví jako střední délka života účastníka podle úmrtnostních tabulek Českého statistického úřadu vdobě, kdy důchod začne poprvé pobírat.

(8) Příjmem podle odstavce 1 písm. f) ag) je také kladný rozdíl mezi oceněním majetku podle zvláštního právního předpisu1a) avýší jeho hodnoty zachycené vúčetnictví obchodní korporace při zániku členství vobchodní korporaci, pokud je podíl na likvidačním zůstatku nebo vypořádací podíl vypořádáván vnepeněžní formě. Pokud členovi obchodní korporace při zániku jeho účasti vní vznikne vedle práva na vypořádací podíl vnepeněžní formě současně idluh vůči obchodní korporaci, sníží se tento kladný rozdíl ovýši dluhu. Příjmy podle odstavce 1 písm. f), g), h) bodu1, ch) ao) svýjimkou příjmů zpodílu na likvidačním zůstatku avypořádacího podílu uspolečníků veřejné obchodní společnosti akomplementářů komanditní společnosti plynoucí ze zdrojů na území České republiky jsou samostatným základem daně pro zdanění zvláštní sazbou daně (§36). Plynou-li tyto příjmy ze zdrojů vzahraničí, jsou základem daně (dílčím základem daně) podle §5 odst.2. Je-li vceně zveřejné soutěže zahrnuta odměna za užití díla nebo výkonu, sníží se očástku připadající na tuto odměnu základ daně zdaňovaný zvláštní sazbou daně atato částka se zahrne do příjmů uvedených v§7. Upoplatníků uvedených v§2 odst.2, unichž je sportovní činnost činností, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, se považují přijaté ceny ze sportovních soutěží za příjmy podle §7.

(9) Je-li příjem zúplatného převodu cenného papíru nebo podílu vobchodní korporaci, který není představován cenným papírem, zahrnut do základu daně jen zčásti zdůvodu použití postupu podle §4 odst. 3 abyl-li tento cenný papír nebo podíl nabytý poplatníkem do 31. prosince 2024, mohou být namísto výdajů podle odstavce 5 nebo 6 výdaji

a) tržní hodnota tohoto cenného papíru nebo podílu určená podle zákona upravujícího oceňování majetku

1. k31. prosinci 2024, nebo

2. ke dni úplatného převodu tohoto cenného papíru nebo podílu, pokud se tento úplatný převod uskutečnil před 31. prosincem 2024, a

b) výdaje související suskutečněním úplatného převodu tohoto cenného papíru aplatby za obchodování na trhu scennými papíry při pořízení cenného papíru, jde-li opříjem zúplatného převodu cenného papíru.

(10) Plyne-li příjem podle odstavce 8 ze zdrojů vzahraničí, lze tento příjem zahrnout do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle §16a. Zahrne-li se takový příjem do tohoto základu daně, zahrnou se do tohoto základu daně veškeré příjmy podle odstavce 8 plynoucí ze zdrojů vzahraničí. Tyto příjmy se nesnižují ovýdaje svýjimkou a) příjmů uvedených vodstavci 1 písm.f) ag), které lze snížit onabývací cenu podílu, ab) ceny zveřejné soutěže, která se sníží oodměnu za užití díla nebo výkonu zahrnutou vtéto ceně; tato odměna je příjmem ze samostatné činnosti.

§11

Zrušen.

§12

Společné příjmy avýdaje

(1) Pokud nejsou společné výdaje související se společnými příjmy ze společnosti nebo ze společenství jmění rozděleny mezi poplatníky stejně jako společné příjmy, mohou poplatníci uplatnit výdaje pouze vprokázané výši.

(2) Pokud nejsou příjmy avýdaje rozděleny mezi spoluvlastníky podle spoluvlastnických podílů, mohou spoluvlastníci uplatnit výdaje pouze vprokázané výši.

(3) Příjmy avýdaje plynoucí poplatníkovi ze společenství jmění svýjimkou společenství jmění dědiců za dobu jeho trvání se zahrnují do zdaňovacího období, ve kterém společenství jmění zaniklo.

§13

Příjmy avýdaje spolupracujících osob

(1) Příjmy avýdaje na jejich dosažení, zajištění audržení při samostatné činnosti svýjimkou podílu společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti mohou být rozděleny mezi poplatníka asním spolupracující osoby, kterými se rozumí

a) spolupracující manžel,

b) spolupracující osoba žijící spoplatníkem ve společně hospodařící domácnosti,

c) člen rodiny zúčastněný na provozu rodinného závodu.

(2) Uspolupracujících osob musí být výše podílu na příjmech avýdajích stejná. Příjmy avýdaje se rozdělují tak, aby

a) podíl příjmů avýdajů připadající na spolupracující osoby nečinil vúhrnu více než 30% a

b) částka, okterou příjmy převyšují výdaje, činila

1. za zdaňovací období nejvýše 180 000Kč a

2. za každý započatý kalendářní měsíc spolupráce nejvýše 15000Kč.

(3) Vpřípadě, že je spolupracující osobou pouze manžel, se příjmy avýdaje rozdělují tak, aby

a) podíl příjmů avýdajů připadající na manžela nečinil více než 50% a

b) částka, okterou příjmy převyšují výdaje, činila

1. za zdaňovací období nejvýše 540 000Kč a

2. za každý započatý kalendářní měsíc spolupráce nejvýše 45000Kč.

(4) Příjmy avýdaje nelze rozdělovat

a) na dítě, které nemá ukončenou povinnou školní docházku,

b) na dítě vkalendářních měsících, ve kterých je na něj uplatňováno daňové zvýhodnění na vyživované dítě,

c) na manžela, je-li na něj uplatněna sleva na manžela,

d) na aod poplatníka, který zemřel, a

e) na aod poplatníka, jehož daň je rovna paušální dani.

§13a, §14

Zrušeny.

§15

Nezdanitelná část základu daně

(1) Od základu daně lze odečíst hodnotu bezúplatného plnění poskytnutého obcím, krajům, organizačním složkám státu, právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona,14e) ato na vědu avzdělávání, výzkumné avývojové účely, kulturu, školství, na policii, na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické aekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovné asportovní, apolitickým stranám, politickým hnutím, evropským politickým stranám nebo evropským politickým nadacím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo provozují školy aškolská zařízení azařízení pro péči otoulavá nebo opuštěná zvířata nebo pro péči ojedince ohrožených druhů živočichů, na financování těchto zařízení, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu nebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu4j), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na zvláštní pomůcky podle zákona upravujícího poskytování dávek osobám se zdravotním postižením nejvýše do částky nehrazené příspěvkem ze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu, na rehabilitační aprotetické pomůcky, nehrazené zdravotními pojišťovnami, ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání, pokud úhrnná hodnota bezúplatných plnění ve zdaňovacím období přesáhne 2% ze základu daně anebo činí alespoň 1 000Kč.Obdobně se postupuje ubezúplatných plnění na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 15% ze základu daně; to neplatí pro zdaňovací období kalendářních let 2020 a2021, za která lze vúhrnu odečíst vždy nejvýše 30% základu daně. Jako bezúplatné plnění na zdravotnické účely se hodnota jednoho odběru krve nebo jejích složek dárce, kterému nebyla poskytnuta finanční úhrada výdajů spojených sodběrem krve nebo jejích složek podle zákona upravujícího specifické zdravotní služby, svýjimkou úhrady prokázaných cestovních nákladů spojených sodběrem, oceňuje částkou 3000Kč ahodnota odběru orgánu od žijícího dárce se oceňuje částkou 20000Kč ahodnota jednoho odběru krvetvorných buněk, svýjimkou úhrady prokázaných cestovních nákladů spojených sodběrem, se oceňuje částkou 20 000 Kč. Ustanovení tohoto odstavce se použije ipro bezúplatné plnění poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, pokud příjemce bezúplatného plnění aúčel daru splňují podmínky stanovené tímto zákonem. Poskytnou-li bezúplatné plnění manželé ze společného jmění manželů, může odpočet uplatnit jeden znich nebo oba poměrnou částí.

(2) Bezúplatné plnění poskytnuté veřejnou obchodní společností nebo komanditní společností se posuzuje jako bezúplatné plnění poskytnuté jednotlivými společníky veřejné obchodní společnosti nebo komplementáři komanditní společnosti arozdělují se stejně jako základ daně podle §7 odst.4 nebo 5.

(3) Od základu daně se odečte částka, která se rovná úrokům zaplaceným ve zdaňovacím období zúvěru ze stavebního spoření,4a) úrokům zhypotečního úvěru poskytnutého bankou, sníženým ostátní příspěvek poskytnutý podle zvláštních právních předpisů, jakož iúvěru poskytnutého stavební spořitelnou,56) bankou109) anebo zahraniční bankou vsouvislosti súvěrem ze stavebního spoření nebo shypotečním úvěrem, apoužitým poplatníkem na financování bytových potřeb, pokud se nejedná obytovou výstavbu, údržbu ani ozměnu stavby bytového domu nebo jednotky, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, prováděnou vrámci činnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, nebo pro účely nájmu. Použije-li se nebo používá-li se bytová potřeba nebo její část kčinnosti, ze které plyne příjem ze samostatné činnosti, anebo knájmu, lze odečet úroků po dobu užívání bytové potřeby kuvedeným účelům uplatnit pouze vpoměrné výši.

(4) Vpřípadě, že účastníky smlouvy oúvěru na financování bytové potřeby je více zletilých osob, uplatní odpočet buď jedna znich, anebo každá znich, ato rovným dílem. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený v§4bodst.1 písm. a) až c) ae), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, po jehož celou dobu poplatník předmět bytové potřeby uvedený v§4bodst.1 písm. a) až c) vlastnil apředmět bytové potřeby uvedený v§4bodst.1 písm. a), c) ae) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo trvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů avpřípadě výstavby, změny stavby nebo koupě rozestavěné stavby užíval předmět bytové potřeby kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů po splnění povinností stanovených zvláštním právním předpisem pro užívání staveb63). Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený v§4bodst.1 písm. b), uněhož nebude splněna podmínka zahájení výstavby bytové potřeby do 4 let od okamžiku nabytí pozemku, nárok na uplatnění odpočtu nezdanitelné části základu daně zaniká apříjmem podle §10 ve zdaňovacím období, ve kterém ktéto skutečnosti došlo, jsou částky, okteré byl vpříslušných letech zdůvodu zaplacených úroků zúvěrů základ daně snížen. Vroce nabytí vlastnictví však stačí, jestliže předmět bytové potřeby poplatník vlastnil ke konci zdaňovacího období. Jde-li opředmět bytové potřeby uvedený v§4bodst.1 písm. d), f), g), může být základ daně snížen pouze ve zdaňovacím období, kdy poplatník byt vnájmu nebo vužívání, jednotku, která nezahrnuje nebytový prostor jiný než garáž, sklep nebo komoru, rodinný dům nebo bytový dům získaný podle §4bodst.1 písm. d), f), g) užíval kvlastnímu trvalému bydlení nebo ktrvalému bydlení druhého zmanželů, potomků, rodičů nebo prarodičů obou manželů. Úhrnná částka úroků, okteré se snižuje základ daně podle odstavce 3 ze všech úvěrů poplatníků vtéže společně hospodařící domácnosti, nesmí překročit 150 000Kč.Při placení úroků jen po část roku nesmí uplatňovaná částka překročit jednu dvanáctinu této maximální částky za každý měsíc placení úroků.

(5) Od základu daně lze odečíst příspěvky vcelkovém úhrnu nejvýše 48 000 Kč zaplacené poplatníkem ve zdaňovacím období na jeho daňově podporované produkty spoření na stáří adaňově podporované pojištění dlouhodobé péče, jehož je pojistníkem. Příspěvkem na produkt spoření na stáří se rozumí také pojistné na soukromé životní pojištění amajetek připsaný ve prospěch dlouhodobého investičního produktu. Příspěvkem na pojištění dlouhodobé péče se rozumí pojistné na toto pojištění.

(6) Vpřípadě příspěvků na penzijní připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem ana doplňkové penzijní spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření lze odečíst od základu daně podleodstavce 5 pouze část měsíčního příspěvku, která převyšuje částku, od které náleží nejvyšší státní příspěvek podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem nebo zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření. Vpřípadě zaplacení jednorázového pojistného nasoukromé životní pojištění se pro účely odstavce5 za příspěvek zaplacený ve zdaňovacím období trvání pojištění považuje poměrná část jednorázového pojistného připadající na toto zdaňovací období určená spřesností na dny.

(7) Upoplatníka uvedeného v§2 odst.3 se základ daně podle odstavců 1 až 6 sníží za zdaňovací období, pouze pokud se jedná opoplatníka, který je daňovým rezidentem členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor apokud úhrn jeho příjmů ze zdrojů na území České republiky podle §22 činí nejméně 90% všech jeho příjmů svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně podle §3 nebo 6, nebo jsou od daně osvobozeny podle §4, 6 nebo 10, nebo příjmů, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně. Výši příjmů ze zdrojů vzahraničí prokazuje poplatník potvrzením zahraničního správce daně.

§ 15a

Produkt spoření na stáří

(1) Produktem spoření na stáří se pro účely daní zpříjmů rozumí

a) penzijní připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem,

b) doplňkové penzijní spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření,

c) penzijní pojištění uinstituce penzijního pojištění,

d) soukromé životní pojištění,

e) dlouhodobý investiční produkt.

(2) Institucí penzijního pojištění se pro účely daní zpříjmů rozumí poskytovatel finančních služeb oprávněný kprovozování penzijního pojištění, který je

a) provozován na principu fondového hospodaření,

b) zřízen pro účely poskytování důchodových dávek mimo povinný důchodový systém136) nazákladě smlouvy nebo na základě jinak sjednané účasti na penzijním pojištění avykonává činnost ztoho vyplývající a

c) povolen aprovozuje penzijní pojištění včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor apodléhá dohledu příslušného orgánu vtomto státě.

(3) Soukromým životním pojištěním se pro účely daní zpříjmů rozumí pojištění propřípad dožití, pojištění pro případ dožití se stanoveného věku nebo dřívější smrti apojištění důchodu, na který vznikne nárok nejdříve vkalendářním roce, vekterém poplatník dosáhne 60let věku, sjednaná spojišťovnou, která je oprávněna kprovozování pojišťovací činnosti naúzemí členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor, vekterých pojistná částka pro případ dožití, pokud je sjednána, činí nejméně

a) 40 000 Kč, pokud pojistná doba činí nejméně 10 anejvýše 20 let, nebo

b) 70 000 Kč, pokud pojistná doba činí více než 20 let.

(4) Za pojistnou částku pro případ dožití upojištění důchodu sepro účely daní zpříjmů považuje částka odpovídající jednorázovému plnění při dožití.

(5) Dlouhodobým investičním produktem se pro účely daní zpříjmů rozumí dlouhodobý investiční produkt podle zákona upravujícího podnikání na kapitálovém trhu aobdobný produkt poskytovaný zahraniční osobou oprávněnou poskytovat takový produkt včlenském státě Evropské unie nebo státě tvořícím Evropský hospodářský prostor.

§ 15b

Daňová podpora produktu spoření na stáří

(1) Produkt spoření na stáří je daňově podporovaný, pokud je sjednáno nebo jinak určeno, že výplata peněžních prostředků nebo plnění ztohoto produktu nebo odepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu jsou ve prospěch

a) poplatníka, který produkt sjednal, ato pouze

1. po 120 kalendářních měsících od vzniku produktu, nejdříve však vkalendářním roce, vekterém poplatník dosáhne 60let věku, avpřípadě plnění zdoplňkového penzijního spoření, na které podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření vzniká nárok dosažením věku o5 let nižšího, než je jeho důchodový věk podle zákona upravujícího důchodové pojištění, nejdříve vokamžiku dosažení věku o5 let nižšího, než je jeho důchodový věk podle zákona upravujícího důchodové pojištění,

2. při jeho invaliditě třetího stupně, nebo

3. vsouvislosti se zánikem produktu spoření na stáří, nebo

b) jiného poplatníka, ato pouze vpřípadě

1. smrti poplatníka, který produkt sjednal,

2. úplaty poskytovateli tohoto produktu za jeho vedení nebo služby sním související,

3. odepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu za protiplnění poskytnuté ve prospěch tohoto produktu, ledaže se jedná oodepsání za protiplnění, jehož obvyklá cena je podstatně nižší než obvyklá cena odepisovaného majetku, nebo

4. plnění povinnosti stanovené jiným právním předpisem.

(2) Pro účely osvobození příjmu zaměstnance vpodobě příspěvku uhrazeného zaměstnavatelem na zaměstnancův produkt spoření na stáří není tento produkt daňově podporovaným tehdy, je-li sjednáno nebo jinak určeno, že vpřípadě smrti zaměstnance jsou výplata peněžních prostředků nebo plnění ztohoto produktu nebo odepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu ve prospěch tohoto zaměstnavatele.

(3) Zaměstnanec oznámí svému zaměstnavateli, že jeho produkt spoření na stáří přestal být daňově podporovaný nebo že došlo ke skutečnosti, která má za následek navrácení daňové podpory produktu spoření na stáří, do konce kalendářního měsíce, ve kterém ktomu došlo.

(4) Knavrácení daňové podpory produktu spoření na stáří dochází, pokud před uplynutím 120 kalendářních měsíců od jeho vzniku nebo předkalendářním rokem, ve kterém poplatník dosáhne 60 let věku,

a) došlo kvýplatě peněžních prostředků nebo plnění ztohoto produktu nebo kodepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu ve prospěch poplatníka, který produkt sjednal, nejedná-li se o

1. výplatu, plnění nebo odepsání při poplatníkově invaliditě třetího stupně,

2. výplatu, plnění nebo odepsání zdůvodu zániku poskytovatele tohoto produktu nebo odnětí povolení kposkytování tohoto produktu poskytovateli, pokud jsou obdržené naspořené peněžní prostředky amajetek do 1 měsíce od jejich přijetí vloženy napoplatníkův daňově podporovaný produkt spoření na stáří stejného druhu nebo vpřípadě penzijního připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkem na jeho daňově podporované doplňkové penzijní spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření, nebo

3. plnění zdoplňkového penzijního spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření, na které vznikl nárok dosažením věku o5 let nižšího, než je poplatníkův důchodový věk podle zákona upravujícího důchodové pojištění,

b) došlo kvýplatě peněžních prostředků nebo plnění ztohoto produktu nebo kodepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu poplatníka ve prospěch jiného poplatníka, než který produkt sjednal, nejedná-li se o

1. výplatu, plnění nebo odepsání po smrti poplatníka, který produkt sjednal,

2. úplatu poskytovateli tohoto produktu za jeho vedení nebo služby sním související, nebo

3. odepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu za protiplnění poskytnuté ve prospěch tohoto produktu, ledaže se jedná oodepsání za protiplnění, jehož obvyklá cena jepodstatně nižší než obvyklá cena odepisovaného majetku,

c) tento produkt zanikne, aniž by došlo kvýplatě peněžních prostředků nebo plnění zněho nebo kodepsání majetku zdlouhodobého investičního produktu poplatníka, nejedná-li se ozánik produktu

1. zdůvodu smrti poplatníka,

2. zdůvodu zániku poskytovatele tohoto produktu nebo odnětí povolení kposkytování tohoto produktu poskytovateli, nebo

3. se současným odepsáním všech naspořených peněžních prostředků amajetku napoplatníkův daňově podporovaný produkt spoření na stáří stejného druhu nebo vpřípadě penzijního připojištění se státním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění sestátním příspěvkem na jeho daňově podporované doplňkové penzijní spoření podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření, nebo

d) došlo kvyplacení výnosů zmajetku vrámci dlouhodobého investičního produktu mimo tento produkt.

(5) Navrácením daňové podpory produktu spoření na stáří se rozumí

a) vznik příjmu podle § 10 ve výši úhrnu příspěvků poplatníka, které byly odečteny od základu daně za bezprostředně předcházejících 10 zdaňovacích období, zaplacených na tento produkt nebo na produkt spoření na stáří stejného druhu, ze kterého byly všechny naspořené peněžní prostředky amajetek převedeny na tento produkt, a

b) vznik příjmu podle § 6 ve výši úhrnu příspěvků hrazených zaměstnavatelem na tento produkt nebo na produkt spoření na stáří stejného druhu, ze kterého byly všechny naspořené peněžní prostředky amajetek převedeny na tento produkt, které byly ve zdaňovacím období, ve kterém nastala skutečnost, která má za následek navrácení daňové podpory produktu spoření na stáří, avbezprostředně předcházejících 10 zdaňovacích obdobích osvobozeny oddaně; tento příjem se nepovažuje za vyplácený plátcem daně zpříjmů ze závislé činnosti.

(6) Pokud nastane skutečnost, která má za následek navrácení daňové podpory produktu spoření na stáří,

a) přestane být tento produkt daňově podporovaným od

1. zdaňovacího období, ve kterém došlo ktéto skutečnosti, pro účely odečtení nezdanitelných částí základu daně a

2. kalendářního měsíce následujícího po kalendářním měsíci, ve kterém došlo ktéto skutečnosti, pro účely osvobození příjmu zaměstnance vpodobě příspěvku uhrazeného zaměstnavatelem na jeho daňově podporovaný produkt spoření na stáří a

b) plnění ztohoto produktu se nesnižuje opříspěvky hrazené zaměstnavatelem natento produkt pro účely určení základu daně svýjimkou

1. příspěvků, vjejichž výši vznikl příjem podle odstavce 5 písm.b),

2. příspěvků neosvobozených od daně zpříjmů fyzických osob,

3. příspěvků hrazených zaměstnavatelem před 1. lednem 2000 na penzijní připojištění sestátním příspěvkem podle zákona upravujícího penzijní připojištění se státním příspěvkema

4. příspěvků hrazených zaměstnavatelem před 1. lednem 2001 na soukromé životní pojištění.

§ 15c

Pojištění dlouhodobé péče

(1) Pojištěním dlouhodobé péče se pro účely daní zpříjmů rozumí pojištění, jehož pojistnou událostí je závislost pojistníka nebo jeho osoby blízké na pomoci jiné fyzické osoby při zvládání základních životních potřeb zdůvodu jejich dlouhodobě nepříznivého zdravotního stavu, sjednané spojišťovnou, která je oprávněna kprovozování pojišťovací činnosti naúzemí členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor.

(2) Pojištění dlouhodobé péče je daňově podporované vrozsahu, ve kterém

a) právo na pojistné plnění vdůsledku pojistné události vzniká pojištěnému,

b) se vztahuje na závislost odpovídající stupni závislosti III nebo IV podle zákona upravujícího sociální služby a

c) jde o

1. obnosové pojištění se sjednaným opakovaným měsíčním pojistným plněním poskytovaným po celou dobu závislosti pojištěného odpovídající stupni závislosti III nebo IV podle zákona upravujícího sociální služby nebo

2. škodové pojištění se sjednaným pojistným plněním ve formě poskytnutí péče opojištěného po celou dobu závislosti pojištěného odpovídající stupni závislosti III nebo IV podle zákona upravujícího sociální služby nebo náhrady nákladů na takovou péči.

(3) Pojištění dlouhodobé péče není daňově podporované, pokudpojistitel

a) může pojistnou smlouvu vypovědět později než 2 měsíce ode dne jejího uzavření nebo ji může vypovědět na základě oznámení vzniku pojistné události nebo

b) má právo měnit výši pojistného vzávislosti na věku nebo zdravotním stavu pojištěného.

§16

Sazba avýpočet daně pro základ daně

(1) Sazba daně činí

a) 15% pro část základu daně do 36násobku průměrné mzdy a

b) 23% pro část základu daně přesahující 36násobek průměrné mzdy.

(2) Daň se vypočte ze základu daně sníženého onezdanitelné části základu daně aoodčitatelné položky od základu daně azaokrouhleného na celá sta Kč dolů, ato jako součet součinů příslušné části takového základu daně asazby pro tuto část základu daně.

§16a

Sazba avýpočet daně pro samostatný základ daně

(1) Sazba daně pro samostatný základ daně činí 15%.

(2) Daň se vypočte jakosoučin samostatného základu daně zaokrouhleného na celá sta Kč dolů asazby daně pro tento základ daně.

§16ab

Výpočet daně

(1) Daň poplatníka se vypočte jako součet daně podle §16 snížené oslevy na dani adaně podle §16a.

(2) Pokud je daňový bonus podle §35c odst. 3 vyšší nebo roven dani podle §16a, sníží se otuto daň daňový bonus adaň poplatníka se rovná nule.

(3) Pokud je daňový bonus podle §35c odst. 3 nižší než daň podle §16a, daňový bonus je roven nule adaň poplatníka se rovná dani podle §16a snížené odaňový bonus podle §35c odst.3.

§16b

Zdaňovací období

Zdaňovacím obdobím daně zpříjmů fyzických osob je kalendářní rok.

ČÁST DRUHÁ

DAŇ ZPŘÍJMŮ PRÁVNICKÝCH OSOB

§17

Poplatníci daně zpříjmů právnických osob

(1) Poplatníkem daně zpříjmů právnických osob je

a) právnická osoba,

b) organizační složka státu,

c) podílový fond podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

d) podfond investičního fondu podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

e) fond penzijní společnosti, kterým se pro účely tohoto zákona rozumí fond obhospodařovaný penzijní společností podle zákona upravujícího doplňkové penzijní spoření,

f) svěřenský fond podle občanského zákoníku,

g) jednotka, která je podle právního řádu státu, podle kterého je založena nebo zřízena, poplatníkem,

h) fond ve správě Garančního systému finančního trhu podle zákona upravujícího ozdravné postupy ařešení krize na finančním trhu.

(2) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, nebo daňovými nerezidenty.

(3) Poplatníci jsou daňovými rezidenty České republiky, pokud mají na území České republiky své sídlo nebo místo svého vedení, kterým se rozumí adresa místa, ze kterého je poplatník řízen (dále jen „sídlo“). Daňoví rezidenti České republiky mají daňovou povinnost, která se vztahuje jak na příjmy plynoucí ze zdroje na území České republiky, tak ina příjmy plynoucí ze zdrojů vzahraničí. Pokud je poplatník, který není právnickou osobou, založen nebo zřízen podle právních předpisů České republiky, má se za to, že má na území České republiky sídlo.

(4) Poplatníci jsou daňovými nerezidenty, pokud nemají na území České republiky své sídlo nebo to onich stanoví mezinárodní smlouvy. Daňoví nerezidenti mají daňovou povinnost, která se vztahuje pouze na příjmy ze zdrojů na území České republiky.

§17a

Veřejně prospěšný poplatník

(1) Veřejně prospěšným poplatníkem je poplatník, který vsouladu se svým zakladatelským právním jednáním, statutem, stanovami, zákonem nebo rozhodnutím orgánu veřejné moci jako svou hlavní činnost vykonává činnost, která není podnikáním.

(2) Veřejně prospěšným poplatníkem není

a) obchodní korporace,

b) Česká televize, Český rozhlas aČeská tisková kancelář,

c) profesní komora nebo poplatník založený za účelem ochrany ahájení podnikatelských zájmů svých členů, unichž nejsou členské příspěvky osvobozeny od daně, svýjimkou organizace zaměstnavatelů,

d) zdravotní pojišťovna,

e) společenství vlastníků jednotek a

f) rodinná fundace, kterou se pro účely tohoto zákona rozumí nadace nebo nadační fond,

1. které podle svého zakladatelského jednání slouží kpodpoře zakladatele nebo osob blízkých zakladateli, nebo

2. jejichž činnost směřuje kpodpoře zakladatele nebo osob blízkých zakladateli.

§17b

Základní investiční fond

(1) Základním investičním fondem se pro účely tohoto zákona rozumí

a) investiční fond apodfond investičního fondu podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy, jejichž akcie jsou přijaty kobchodování na evropském regulovaném trhu, pokud

1. žádný poplatník daně zpříjmů právnických osob svýjimkou Světové banky, Mezinárodního měnového fondu, Evropské investiční banky, jiné mezinárodní finanční organizace, státu, centrální banky nebo právnické osoby jimi ovládané nemá podíl na základním kapitálu tohoto investičního fondu nebo podfondu investičního fondu 10 % nebo více; podíly spojených osob, které jsou poplatníky daně zpříjmů právnických osob, se pro tyto účely splnění této podmínky považují za podíly jednoho poplatníka; tato podmínka se považuje za splněnou ivpřípadě, kdy je překročena povolená výše podílu na základním kapitálu po dobu kratší než polovina zdaňovacího období nebo období, za které se podává daňové přiznání, nebo po dobu kratší než 6měsíců, je-li zdaňovací období delší než 12 měsíců, a

2. neprovozuje živnostenské podnikání za podmínek stanovených živnostenským zákonem139)

b) podílový fond podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

c) investiční fond apodfond investičního fondu podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy investující vsouladu se svým statutem více než 90% hodnoty svého majetku do

1. investičních cenných papírů,

2. cenných papírů vydaných investičním fondem nebo zahraničním investičním fondem,

3. účastí vkapitálových obchodních společnostech,

4. nástrojů peněžního trhu,

5. finančních derivátů podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy,

6. práv vyplývajících ze zápisu věcí uvedených vbodech 1 až 5 vevidenci aumožňujících oprávněnému přímo nebo nepřímo nakládat stouto hodnotou alespoň obdobným způsobem jako oprávněný držitel,

7. pohledávek na výplatu peněžních prostředků zúčtu,

8. úvěrů azápůjček poskytnutých investičním fondem,

d) zahraniční investiční fond nebo zahraniční podfond zahraničního investičního fondu srovnatelný sfondem nebo podfondem uvedeným vpísmenech a) až c), pokud

1. je jeho domovským státem podle zákona upravujícího investiční společnosti ainvestiční fondy členský stát Evropské unie nebo stát tvořící Evropský hospodářský prostor,

2. prokáže, že je obhospodařován na základě oprávnění srovnatelného soprávněním kobhospodařování investičního fondu vydávaného Českou národní bankou aobhospodařovatel podléhá dohledu srovnatelnému sdohledem České národní banky,

3. má statut nebo dokument srovnatelný se statutem, ze kterého lze zjistit, že se jedná ozahraniční fond nebo zahraniční podfond zahraničního investičního fondu srovnatelný sfondem nebo podfondem uvedeným vpísmenech a) až c), a

4. prokáže, že se podle práva jeho domovského státu jeho příjmy ani zčásti nepřičítají jiným osobám.

§ 17c

Poplatník daně zneočekávaných zisků

(1) Poplatníkem daně zneočekávaných zisků je poplatník daně zpříjmů právnických osob, který ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, která alespoň částečně spadají do období uplatnění daně zneočekávaných zisků, má rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ve výši alespoň 50 000 000 Kč, pokud

a) není bankou a

1. je vobdobí uplatnění daně zneočekávaných zisků součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky, nebo

2. měl rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ve výši alespoň 2 000 000 000 Kč za první účetní období skončené od 1. ledna 2021, nebo

b) je bankou aměl rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ve výši alespoň 6 000 000 000 Kč za první účetní období skončené od 1. ledna 2021.

(2) Poplatníkem daně zneočekávaných zisků je také poplatník danězpříjmů právnických osob, který má ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, která alespoň částečně spadají do období uplatnění daně zneočekávaných zisků, rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků zčinností podle odstavce 6písm. a) až d) ve výši alespoň 50 000 000 Kč, pokud rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ztěchto činností za první účetní období skončené od 1. ledna 2021 tvořily alespoň 25 % jeho ročního úhrnu čistého obratu podle zákona upravujícího účetnictví za toto účetní období.

(3) Skupinou podniků sneočekávanými zisky je skupina podniků podle zákona upravujícího mezinárodní spolupráci při správě daní bez zahrnutí bank, pokud úhrn rozhodných příjmů pro daň zneočekávaných zisků poplatníků, kteří jsou součástí této skupiny, za první vykazované účetní období skončené od 1. ledna 2021 dosáhl alespoň 2 000 000 000Kč. Pokud je poplatník součástí této skupiny pouze po část tohoto období, zohledňují se jeho rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků pouze vpoměru odpovídajícím této části. Pokud je poplatník zahrnut nebo by byl zahrnut vkonsolidované účetní závěrce této skupiny na základě metody poměrné konsolidace, určí se rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků pro účely posouzení výše rozhodných příjmů skupiny ve stejném poměru.

(4) Rozhodnými příjmy pro daň zneočekávaných zisků jsou tuzemské příjmy zrozhodných činností pro daň zneočekávaných zisků svýjimkou příjmu zčinností uvedených vodstavci 6 písm. e) af), pokud poplatník elektřinu nebo plyn dodal jinému poplatníkovi, který je součástí stejné skupiny podniků podle zákona upravujícího mezinárodní spolupráci při správě daní, pro jeho vlastní spotřebu.

(5) Tuzemským příjmem se pro daň zneočekávaných zisků rozumí příjem svýjimkou příjmu ze zdrojů vzahraničí, který podle mezinárodní smlouvy může být zdaněn vzahraničí, pokud je poplatník daňovým rezidentem České republiky, apříjem ze zdrojů na území České republiky svýjimkou příjmu, který podle mezinárodní smlouvy nemůže být zdaněn vČeské republice, pokud je poplatník daňovým nerezidentem.

(6) Rozhodnými činnostmi pro daň zneočekávaných zisků jsou činnosti uvedené vklasifikaci NACE pod kódy

a) 05.10 – Těžba aúprava černého uhlí,

b) 06 – Těžba ropy azemního plynu,

c) 19.1 – Výroba koksárenských produktů,

d) 19.2 – Výroba rafinovaných ropných produktů,

e) 35.1 – Výroba, přenos arozvod elektřiny svýjimkou kombinované výroby elektřiny atepla vpoměru vyrobené elektřiny adodávky užitečného tepla menším než 4,4,

f) 35.2 – Výroba plynu; rozvod plynných paliv prostřednictvím sítí,

g) 46.71.2 – Velkoobchod skapalnými palivy apříbuznými výrobky,

h) 46.71.3 – Velkoobchod splynnými palivy apříbuznými výrobky,

i) 49.50.1 – Potrubní doprava ropovodem,

j) 49.50.2 – Potrubní doprava plynovodem a

k) 64 – Finanční zprostředkování, kromě pojišťovnictví apenzijního financování svýjimkou činnosti uvedené vklasifikaci NACE pod kódem 64.11 – Centrální bankovnictví, jde-li opoplatníka, který je bankou.

(7) Příjmy zrozhodných činností pro daň zneočekávaných zisků se určují jako

a) roční úhrn čistého obratu podle zákona upravujícího účetnictví ztěchto činností upoplatníka, který není bankou, nebo

b) roční čisté úrokové výnosy upoplatníka, který je bankou.

(8) Vpřípadě rozdělení poplatníka daně zpříjmů právnických osob, který splňoval podmínku výše rozhodných příjmů pro daň zneočekávaných zisků za první účetní období skončené od 1. ledna 2021, se považuje tato podmínka za splněnou iujeho právních nástupců.

(9) Výše kritéria rozhodných příjmů pro daň zneočekávaných zisků posuzovaného ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, která alespoň částečně spadají do období uplatnění daně zneočekávaných zisků, se vpřípaděpoplatníka, jehož měnou účetnictví je cizí měna, přepočte na tuto cizí měnu kurzem pro přepočet daně pro poslední den bezprostředně předcházejícího zdaňovacího období nebo období, za které se podává daňové přiznání; takto přepočtená výše se zaokrouhlí na celá čísla.

§18

Obecná ustanovení opředmětu daně

(1) Předmětem daně jsou příjmy zveškeré činnosti aznakládání sveškerým majetkem, není-li dále stanoveno jinak.

(2) Předmětem daně nejsou

a) příjmy získané nabytím akcií podle zákona upravujícího podmínky převodu majetku státu na jiné osoby,

b) upoplatníků, kteří mají postavení oprávněné osoby na základě zvláštního zákona,15b) příjmy získané svydáním pohledávky, ato do výše náhrad podle zvláštních zákonů,2) do výše nároků na vydání základního podílu,13) adále příjmy zvydání dalšího podílu13) vnepeněžní formě,

c) příjmy zvlastní činnosti Správy úložišť radioaktivních odpadů19e) svýjimkou příjmů podléhajících zvláštní sazbě daně vybírané srážkou podle §36 tohoto zákona,

d) příjmy plynoucí ztitulu spravedlivého zadostiučinění přiznaného Evropským soudem pro lidská práva ve výši, kterou je Česká republika povinna uhradit, nebo ztitulu urovnání záležitosti před Evropským soudem pro lidská práva na základě smíru nebo jednostranného prohlášení vlády ve výši, kterou se Česká republika zavázala uhradit1c),

e) příjmy zdravotní pojišťovny plynoucí ve formě

1. pojistného na veřejné zdravotní pojištění,

2. pokuty uložené pojištěnci nebo plátci pojistného,

3. penále uloženého plátci pojistného,

4. přirážky kpojistnému vyměřené zaměstnavateli,

5. náhrady nákladů na hrazené zdravotní služby, které zdravotní pojišťovna vynaložila vdůsledku zaviněného protiprávního jednání třetí osoby vůči pojištěnci,

6. úhrady plateb za výkony pracovně-lékařských služeb aspecifické zdravotní péče od zaměstnavatele,

7. kauce podle právního předpisu upravujícího resortní, oborové, podnikové adalší zdravotní pojišťovny,

8. návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu na uhrazení nákladů poskytnutých hrazených služeb po vyčerpání prostředků rezervního fondu vpřípadě platební neschopnosti Všeobecné zdravotní pojišťovny,

9. účelové dotace ze státního rozpočtu,

10. pohledávky za uhrazené zdravotní služby poskytnuté vČeské republice cizím pojištěncům, kterými jsou fyzické osoby, za které byly zdravotní služby uhrazeny podle mezinárodní smlouvy upravující sociální zabezpečení nebo podle přímo použitelného předpisu Evropské unie,

f) příjmy společenství vlastníků jednotek z

1. dotací,

2. příspěvků vlastníků jednotek na správu domu apozemku,

3. úhrad za plnění spojená sužíváním bytu anebytových prostor,

4. pojistného plnění zpojištění domu sjednaného společenstvím vlastníků jednotek,

g) příjem plynoucí ztitulu přiměřeného zadostiučinění za vzniklou nemajetkovou újmu podle zákona upravujícího odpovědnost za škodu způsobenou při výkonu veřejné moci rozhodnutím nebo nesprávným úředním postupem.

§18a

Zvláštní ustanovení opředmětu daně veřejně prospěšných poplatníků

(1) Uveřejně prospěšného poplatníka nejsou předmětem daně

a) příjmy znepodnikatelské činnosti za podmínky, že výdaje (náklady) vynaložené podle tohoto zákona vsouvislosti sprováděním této činnosti jsou vyšší,

b) dotace, příspěvek, podpora nebo jiná obdobná plnění zveřejných rozpočtů,

c) podpora od Vinařského fondu,

d) výnos daně, poplatku nebo jiného obdobného peněžitého plnění, které plynou obci nebo kraji,

e) úplata, která je příjmem státního rozpočtu za

1. převod nebo užívání státního majetku mezi organizačními složkami státu astátními organizacemi,

2. nájem aprodej státního majetku,

f) příjmy zbezúplatného nabytí věci podle zákona omajetkovém vyrovnání scírkvemi anáboženskými společnostmi.

(2) Uveřejně prospěšného poplatníka je předmětem daně vždy příjem

a) zreklamy,

b) zčlenského příspěvku,

c) vpodobě úroku,

d) znájemného svýjimkou nájmu státního majetku.

(3) Uveřejně prospěšného poplatníka se splnění podmínky uvedené vodstavci 1 písm. a) posuzuje za celé zdaňovací období podle jednotlivých druhů činností. Pokud jednotlivá činnost vrámci téhož druhu činnosti je prováděna jak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou nižší nebo rovny než související výdaje (náklady) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, tak za ceny, kdy dosažené příjmy jsou vyšší než související výdaje (náklady) vynaložené na jejich dosažení, zajištění audržení, jsou předmětem daně příjmy ztěch jednotlivých činností, které jsou vykonávány za ceny, kdy příjmy převyšují související výdaje.

(4) Veřejně prospěšný poplatník je povinen vést účetnictví tak, aby nejpozději ke dni účetní závěrky byly vedeny odděleně příjmy, které jsou předmětem daně, od příjmů, které předmětem daně nejsou, nebo předmětem daně jsou, ale jsou od daně osvobozeny. Obdobně to platí ipro vedení výdajů (nákladů). Pokud tato povinnost nemůže být splněna organizační složkou státu nebo obcí ujejich jednorázových rozpočtových příjmů, učiní se tak mimoúčetně vdaňovém přiznání.

(5) Svýjimkou příjmů zinvestičních dotací jsou předmětem daně všechny příjmy uveřejně prospěšného poplatníka, který je

a) veřejnou vysokou školou,

b) veřejnou výzkumnou institucí,

c) poskytovatelem zdravotních služeb, který má oprávnění kposkytování zdravotních služeb podle zákona upravujícího zdravotní služby,

d) obecně prospěšnou společností,

e) ústavem.

§18b

Zvláštní ustanovení opředmětu daně osobních obchodních společností ajejich společníků

(1) Uveřejné obchodní společnosti jsou předmětem daně pouze příjmy, znichž je daň vybírána zvláštní sazbou daně; to neplatí pro účely stanovení základu daně zpříjmů fyzických nebo právnických osob společníka veřejné obchodní společnosti.

(2) Uspolečníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti jsou předmětem daně také příjmy veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti.

§19

Osvobození od daně

(1) Od daně jsou osvobozeny

a) členský příspěvek podle stanov, statutu, zřizovacích nebo zakladatelských listin, přijatý

1. zájmovým sdružením právnických osob, uněhož členství není nutnou podmínkou kprovozování předmětu podnikání nebo výkonu činnosti,

2. spolkem, který není organizací zaměstnavatelů, nebo evropskou politickou nadací,

3. odborovou organizací,

4. politickou stranou, politickým hnutím nebo evropskou politickou stranou, nebo

5. profesní komorou snepovinným členstvím svýjimkou Hospodářské komory České republiky aAgrární komory České republiky,

b) výnosy kostelních sbírek, příjmy za církevní úkony apříspěvky členů registrovaných církví anáboženských společností,

c) příjem znájemného družstevního bytu nebo družstevního nebytového prostoru azúhrady za plnění poskytované sužíváním tohoto bytu nebo nebytového prostoru plynoucí na základě nájemní smlouvy mezi bytovým družstvem ajeho členem; obdobně to platí pro společnost sručením omezeným ajejího společníka apro spolek ajeho člena,

d) příjmy, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně, plynoucí

1. fondu penzijní společnosti,

2. instituci penzijního pojištění, která je skutečným vlastníkem zdaňovaných příjmů podle odstavce 6, svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění,

e) příjmy státních fondů stanovené zvláštními předpisy,19)

f) příjem Garančního systému finančního trhu apříjem fondu ve správě Garančního systému finančního trhu podle zákona upravujícího ozdravné postupy ařešení krize na finančním trhu,

g) výnos zoperací na finančním trhu sprostředky zvláštního účtu rezervy důchodového pojištění podle rozpočtových pravidel,

h) příjmy plynoucí zodpisu dluhů při oddlužení nebo reorganizaci provedené podle zvláštního právního předpisu19a), pokud jsou podle zvláštního právního předpisu20) zaúčtovány ve prospěch výnosů,

i) příjem plynoucí zvýnosu dluhopisu podle zákona upravujícího dluhopisy vydaného členským státem Evropské unie nebo státem tvořícím Evropský hospodářský prostor,

j) příjmy Podpůrného agarančního rolnického alesnického fondu, a.s., plynoucí zprodeje cenných papírů vmajetku fondu,

k) podíly na zisku tichého společníka zúčasti na podnikání, pokud jsou použity kdoplnění vkladu sníženého opodíly na ztrátách do původní výše,

l) příjmy plynoucí vsouvislosti sprivatizovaným majetkem, které jsou vedeny Ministerstvem financí na zvláštních účtech podle zvláštního právního předpisu125) apříjmy plynoucí znakládání sprostředky těchto zvláštních účtů na finančním trhu, adále příjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České konsolidační agentury na stát podle zvláštního právního předpisu, apříjmy plynoucí zpráv, která přešla ze zaniklé České inkasní, s.r.o., nebo ze zrušeného Zajišťovacího fondu družstevních záložen na stát,

m) příjem Garančního fondu obchodníků scennými papíry,

n) příjmy zúroků zpřeplatků zaviněných správcem daně azúroků zpřeplatků zaviněných orgánem sociálního zabezpečení,

o) příjmy Státního ústavu pro kontrolu léčiv aÚstavu pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů aléčiv plynoucí zúkonů vykonávaných podle zákona upravujícího léčiva,

p) výnos zoperací sprostředky jaderného účtu na finančním trhu podle atomového zákona,

r) výnos nadace, která je veřejně prospěšným poplatníkem, zmajetku vloženého do nadační jistiny apříjem zjeho prodeje, pokud tento příjem slouží jen kúčelu, ke kterému byla nadace zřízena, apokud se nejedná opříjem, který byl nadací použit vrozporu se zákonem,

s) příspěvky do fondu zábrany škod České kanceláře pojistitelů,

t) příjmy zúroků plynoucí zdravotní pojišťovně zřízené zvláštním právním předpisem nebo podle zvláštního právního předpisu17e) zvkladů ubank, pokud jsou vložené prostředky získány ze zdrojů veřejného zdravotního pojištění,

u) příjem České národní banky,

v) příjmy fondu Energetického regulačního úřadu zpříspěvku na úhradu prokazatelné ztráty držitele licence plnícího povinnost dodávky nad rámec licence,85)

w) úrokové příjmy Česko-německého fondu budoucnosti,

x) úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy, samosprávy asubjektu pověřenému Ministerstvem financí zabezpečováním realizace programů pomoci Evropských společenství, ato zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Evropskými společenstvími, adále úrokové příjmy plynoucí orgánu státní správy asamosprávy zvkladu na vkladovém účtu zřízeném pro uložení prostředků poskytnutých České republice Světovou bankou, Evropskou bankou pro obnovu arozvoj aEvropskou investiční bankou,

y) úrokové příjmy plynoucí zprostředků veřejné sbírky14e) pořádané kúčelům vymezeným v§15 odst.1 a§20 odst.8,

z) příjem Vinařského fondu stanovený zákonem upravujícím vinohradnictví avinařství,

za) příjem zpodpory od Vinařského fondu,

zb) příjmy plynoucí vsouvislosti svýkonem dobrovolnické služby poskytované podle zvláštního právního předpisu,4h)

zc) peněžní příspěvky

1. provozovatelů solárních elektráren avýrobců podle zákona upravujícího výrobky sukončenou životností plynoucí provozovateli kolektivního systému za předpokladu jejich použití na zajištění kolektivního plnění povinností výrobců nebo provozovatelů solárních elektráren, svýjimkou nákladů na zřízení místa zpětného odběru provozovatele solární elektrárny,

2. osob, které uvádějí na trh nebo do oběhu obaly, plynoucí autorizované obalové společnosti za předpokladu jejich použití na zajištění sdruženého plnění povinností osob uvádějících obaly na trh nebo do oběhu a

3. výrobců podle zákona upravujícího omezení dopadu vybraných plastových výrobků na životní prostředí plynoucí provozovateli kolektivního systému za předpokladu jejich použití na zajištění kolektivního plnění povinností výrobců,

zd) příjem plynoucí zvýnosu dluhopisu podle zákona upravujícího dluhopisy nebo zpráva na splacení dluhopisu vydaných vzahraničí poplatníkem se sídlem vČeské republice, pokud plynou daňovému nerezidentovi, který není kapitálově spojenou osobou semitentem dluhopisu, ani sním nevytvořil právní vztah převážně za účelem snížení základu daně nebo zvýšení daňové ztráty,

ze) příjmy z

1. podílu na zisku, vyplácené dceřinou společností, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, mateřské společnosti,

2. převodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti plynoucí poplatníkovi uvedenému v§17 odst.3 nebo společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky,

zf) příjmy mateřské společnosti při snížení základního kapitálu dceřiné společnosti, ato nejvýše do částky, okterou byl zvýšen vklad společníka nebo jmenovitá hodnota akcie při zvýšení základního kapitálu zvlastních zdrojů společnosti podle zvláštního právního předpisu, byl-li zdrojem tohoto zvýšení zisk společnosti nebo fond vytvořený ze zisku; obdobně se postupuje upříjmů mateřské společnosti zrozpuštění rezervního fondu nebo obdobného fondu dceřiné společnosti,

zg) příjem plynoucí jako náhrada za služebnost vzniklou ze zákona nebo rozhodnutím státního orgánu podle jiných právních předpisů apříjem plynoucí jako náhrada za vyvlastnění na základě jiných právních předpisů,

zh) příjmy České republiky z

1. operací řízení likvidity státní pokladny ařízení státního dluhu,

2. úroků ze zůstatků na souhrnných účtech státní pokladny vedených Českou národní bankou a

3. úroků zpeněžních prostředků na účtech zřízených za účelem řízení likvidity státní pokladny ařízení státního dluhu vbankách podle zákona upravujícího rozpočtová pravidla,

zi) příjmy zpodílu na zisku, plynoucí od dceřiné společnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, astálé provozovně mateřské společnosti, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.4 aje umístěna na území České republiky; toto se nevztahuje na podíly na likvidačním zůstatku, vypořádací podíly, apodíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci,ana podíly na zisku, pokud má dceřiná společnost možnost snížit oně základ daně,

zj) licenční poplatky plynoucí obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, od

1. obchodní korporace, která je daňovým rezidentem České republiky, nebo

2. stálé provozovny obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, na území České republiky,

zk) úrok zúvěrového finančního nástroje plynoucí obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, od obchodní korporace, která je daňovým rezidentem České republiky, nebo od stálé provozovny obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, umístěné na území České republiky; úvěrovým finančním nástrojem se pro účely tohoto zákona rozumí závazkový právní vztah, jehož předmětem je vrácení přenechaných nebo poskytnutých peněžních prostředků; úvěrovým finančním nástrojem je vždy

1. úvěr,

2. zápůjčka,

3. dluhopis,

4. vkladní list, vkladový certifikát avklad jim na roveň postavený a

5. směnka, jejímž vydáním získává směnečný dlužník peněžní prostředky.

zl) výnosy zprostředků rezerv uložených na zvláštním vázaném účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avýnosy ze státních dluhopisů pořízených zprostředků zvláštního vázaného účtu vbance podle zvláštního právního předpisu22a) avedených na samostatném účtu uČeské národní banky, ve Středisku cenných papírů nebovcentrálním depozitáři, na který Česká republika jednající prostřednictvím Ministerstva financí převede evidence Střediska cenných papírů (dále jen „centrální depozitář“), vpřípadě, stanou-li se příjmem zvláštního vázaného účtu podle zvláštního právníhopředpisu22a).

(2) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) apodle odstavců 8 až 10 se nevztahuje na

a) podíly na zisku vyplácené dceřinou společností, která je vlikvidaci, mateřské společnosti, není-li mateřská společnost společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky,

b) příjmy zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, pokud je dceřiná společnost poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 aje vlikvidaci.

(3) Pro účely tohoto zákona se rozumí

a) společností, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, obchodní korporace, která není poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 a

1. má některou zforem uvedených vpředpisech Evropských společenství;93) tyto formy uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem a

2. podle daňových zákonů členských států Evropské unie je považována za daňového rezidenta anení považována za daňového rezidenta mimo Evropskou unii podle mezinárodní smlouvy upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů střetím státem a

3. podléhá některé zdaní uvedených vpříslušném právním předpisu Evropských společenství,93) které mají stejný nebo podobný charakter jako daň zpříjmů. Seznam těchto daní uveřejní Ministerstvo financí ve Finančním zpravodaji avinformačním systému sdálkovým přístupem; za obchodní korporaci podléhající těmto daním se nepovažuje obchodní korporace, která je od daně osvobozena nebo si může zvolit osvobození od daně,

b) mateřskou společností obchodní korporace, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 amá některou zforem uvedených vpředpisech Evropské unie93) nebo formu družstva svěřenský fond, rodinná fundace, obec, dobrovolný svazek obcí, kraj, Česká republika nebo společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, pokud vjejich obchodním majetku je nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10% podíl na základním kapitálu jiné obchodní korporace,

c) dceřinou společností obchodní korporace, je-li poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 amá některou zforem uvedených vpředpisech Evropské unie93) nebo formu družstva, nebo obchodní korporace, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, na jejímž základním kapitálu má mateřská společnost nejméně po dobu 12 měsíců nepřetržitě alespoň 10% podíl,

d) třetím státem stát, který není členským státem Evropské unie.

(4) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze), zf) azi) apodle odstavce9 lze uplatnit při splnění podmínky 10% podílu na základním kapitálu, ipřed splněním podmínky 12 měsíců nepřetržitého trvání podle odstavce3, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Nebude-li splněna minimální výše podílu 10% na základním kapitálu nepřetržitě po dobu nejméně 12 měsíců, posuzuje se osvobození od daně podle

a) odstavce 1 písm. ze) bodu 2, písm. zf) azi) uplatněné poplatníkem uvedeným v§17 odst.3 jako nesplnění jeho daňové povinnosti ve zdaňovacím období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání, za které bylo osvobození od daně uplatněno,

b) odstavce 1 písm. ze) bodu 1 apísm. zf) uplatněné plátcem daně jako nesplnění povinnosti plátce daně apostupuje se podle §38s.

(5) Osvobození podle odstavce 1 písm. zj) azk) lze uplatnit, pokud

1. plátce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků apříjemce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků jsou osobami přímo kapitálově spojenými po dobu alespoň 24 měsíců nepřetržitě po sobě jdoucícha

2. příjemce úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem a

3. úroky zúvěrového finančního nástroje nebo licenční poplatky nejsou přičitatelné stálé provozovně umístěné na území České republiky nebo státu, který není členským státem Evropské unie, státem tvořícím Evropský hospodářský prostor nebo Švýcarskou konfederací, a

4. příjemci úroků zúvěrového finančního nástroje nebo licenčních poplatků bylo vydáno rozhodnutí podle §38nb.

Osvobození lze uplatnit ipřed splněním podmínky uvedené vbodě1, avšak následně musí být tato podmínka splněna. Při nedodržení této podmínky se postupuje přiměřeně podle odstavce 4.

(6) Příjemce podílu na zisku, příjmu zpřevodu podílu mateřské společnosti vdceřiné společnosti, úroků zúvěrového finančního nástroje alicenčních poplatků je jejich skutečným vlastníkem, pokud tyto platby přijímá ve svůj vlastní prospěch anikoliv jako zprostředkovatel, zástupce nebo zmocněnec pro jinou osobu.

(7) Licenčním poplatkem se rozumí platba jakéhokoliv druhu, kterápředstavuje náhradu za užití nebo za poskytnutí práva na užití autorského nebo jiného obdobného práva kdílu literárnímu, uměleckému nebo vědeckému, včetně filmu afilmových děl, počítačového programu (software), dále práva na patent, ochrannou známku, průmyslový vzor, návrh nebo model, plán, tajný vzorec nebo výrobní postup, nebo za výrobně technické aobchodní poznatky (know-how). Licenčním poplatkem se rozumí také příjem za nájem nebo za jakékoliv jiné využití průmyslového, obchodního nebo vědeckého zařízení.

(8) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 1 apísm. zj) azk) lze za podmínek uvedených vodstavcích 3 až 7 pro společnost, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, použít obdobně ipro příjmy vyplácené obchodní korporací, která je poplatníkem uvedeným v§17 odst.3, obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem Švýcarské konfederace, Norska, Islandu nebo Lichtenštejnska; přitom osvobození podle odstavce 1 písm. zj) lze použít počínaje dnem 1. ledna 2011. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení §25 odst.1 písm. zk).

(9) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) platí ipro příjmy plynoucí poplatníkovi uvedenému v§17 odst.3 aspolečnosti, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, podílu na zisku vypláceného obchodní korporací azpřevodu podílu vobchodní korporaci, pokud tato obchodní korporace

1. je daňovým rezidentem třetího státu, se kterým má Česká republika uzavřenou mezinárodní smlouvu upravující zamezení dvojímu zdanění všech druhů příjmů, která je prováděna, a

2. má právní formu se srovnatelnou právní charakteristikou jako společnost sručením omezeným, akciová společnost nebo družstvo podle zvláštního právního předpisu, a

3. je vobdobném vztahu vůči poplatníkovi, kterému příjmy zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu vobchodní korporaci plynou, jako dceřiná společnost vůči mateřské společnosti za podmínek stanovených vodstavcích 3 a4, a

4. podléhá dani obdobné dani zpříjmů právnických osob, uníž sazba daně není nižší než 12%, ato alespoň ve zdaňovacím období, vněmž poplatník uvedený v§17 odst.3 opříjmu zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu vobchodní korporaci účtuje jako opohledávce vsouladu se zvláštním právním předpisem20), ave zdaňovacím období předcházejícím tomuto zdaňovacímu období; přitom došlo-li uobchodní korporace kzániku bez provedení likvidace, posuzuje se splnění této podmínky uprávního předchůdce; za obchodní korporaci podléhající takové dani se nepovažuje obchodní korporace, která je od daně osvobozena, nebo si může zvolit osvobození nebo obdobnou úlevu od této daně.

Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) apodle tohoto odstavce lze uplatnit, pokud příjemce příjmu zpodílu na zisku nebo zpřevodu podílu je jejich skutečný vlastník. Výdajem vynaloženým na příjem uvedený vodstavci 1 písm. ze) bodu 2 je vždy nabývací cena tohoto podílu stanovená podle tohoto zákona. Pro stanovení výdajů (nákladů) vynaložených na příjmy (výnosy) osvobozené podle tohoto odstavce se ustanovení §25 odst.1 písm. zk) použije přiměřeně. Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apodle tohoto odstavce nelze uplatnit upodílů vobchodní korporaci, které byly nabyty vrámci koupě obchodního závodu (§23 odst.15).

(10) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) bodu 2 apísm. zi) apodle odstavce 9 lze za podmínek uvedených vodstavcích 3, 4 a6 pro obchodní korporaci, která je daňovým rezidentem jiného členského státu Evropské unie než České republiky, použít obdobně ipro společnost, která je daňovým rezidentem Norska, Islandu nebo Lichtenštejnska. Při využití osvobození podle tohoto odstavce se použije obdobně ustanovení §25 odst.1 písm. zk).

(11) Osvobození podle odstavce 1 písm. ze) azi) apodle odstavce 10 nelze uplatnit, pokud dceřiná společnost nebo mateřská společnost

a) je od daně zpříjmu právnických osob nebo obdobné daně osvobozena,

b) si může zvolit osvobození nebo obdobnou úlevu od daně zpříjmů právnických osob nebo obdobné daně, nebo

c) podléhá dani zpříjmů právnických osob nebo obdobné dani se sazbou ve výši 0%.

(12) Uakciové společnosti tvořící podfondy se podmínky podle odstavce 3 písm. b) ac) posuzují za akciovou společnost apodfondy samostatně.

§19a

Zrušen.

§19b

Osvobození bezúplatných příjmů

(1) Od daně zpříjmů právnických osob se osvobozuje bezúplatný

a) příjem znabytí dědictví nebo odkazu,

b) příjem, pokud kněmu došlo na základě rozhodnutí pozemkového úřadu opozemkových úpravách, vpodobě

1. nabytí vlastnického práva kpozemku,

2. zřízení věcného břemene,

c) příjem znabytí vlastnického práva kpozemku nebo podílu na pozemku podle zákona upravujícího majetek České republiky ajejí vystupování vprávních vztazích, je-li organizační složka státu povinna je bezúplatně převést bytovému družstvu vzniklému před 1.lednem 1992 nebo jeho právnímu nástupci,

d) příjem vpodobě majetkového prospěchu, pokud vúhrnu příjmy ztohoto majetkového prospěchu od téže osoby nepřesáhnou ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, částku 100 000Kč u

1. vydlužitele při bezúročné zápůjčce,

2. vypůjčitele při výpůjčce a

3. výprosníka při výprose,

e) příjem znabytí majetku zdravotními pojišťovnami pro fondy veřejného zdravotního pojištění,

f) příjem vlastníka jednotky vpodobě úhrady nákladů na správu domu apozemku

1. vlastníkem jiné jednotky vtomtéž domě nebo

2. osobou, která se stane vlastníkem vznikající jednotky vtomtéž domě,

g) příjem znabytí spoluvlastnického podílu na nemovité věci od obcenebo od poplatníka, jehož je obec členem nebo zřizovatelem, pokud

1. na výstavbu této nemovité věci byla vobdobí od roku 1995 do roku 2007 získána dotace ze státního rozpočtu prostřednictvím programu podporujícího výstavbu nájemních bytů atechnické infrastruktury nebo ze Státního fondu rozvoje bydlení podle nařízení vlády č. 481/2000 Sb., opoužití prostředků Státního fondu rozvoje bydlení formou dotace ke krytí části nákladů spojených svýstavbou bytů, ve znění pozdějších předpisů, a

2. převod této nemovité věci na jinou osobu byl po stanovenou dobu zakázán podmínkami poskytnutí dotace podle bodu 1 ajedná se oprvní převod po uplynutí této doby stím, že tento převod slouží ktomu, aby tato nemovitá věc byla ve vlastnictví bytového družstva nebo fyzické osoby.

(2) Od daně zpříjmů právnických osob se osvobozuje bezúplatný příjem

a) obmyšleného zmajetku, který

1. byl do svěřenského fondu vyčleněn pořízením pro případ smrti nebo

2. zvýšil majetek svěřenského fondu pořízením pro případ smrti,

b) poplatníka, který je

1. veřejně prospěšným poplatníkem se sídlem na území České republiky, pokud je nebo bude využit pro účely vymezené v§15 odst.1 nebo §20 odst.8 nebo jeho kapitálové dovybavení,

2. veřejně prospěšným poplatníkem se sídlem na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, je-li jeho právní forma, předmět činnosti azpůsob využití předmětu bezúplatného nabytí obdobný právní formě, předmětu činnosti azpůsobu využití těch poplatníků, jejichž příjmy jsou osvobozeny podle bodu1,

3. územním samosprávným celkem nebo jím zřízenou příspěvkovou organizací, dobrovolným svazkem obcí, veřejnou výzkumnou institucí nebo veřejnou vysokou školou, mají-li sídlo na území České republiky,

4. právnickou osobou se sídlem na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, je-li jeho právní forma apředmět činnosti obdobný právní formě apředmětu činnosti poplatníka uvedeného vbodě 3,

c) plynoucí do veřejné sbírky, na humanitární nebo charitativní účel,

d) přijatý zveřejné sbírky,

e) členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor.

(3) Osvobození bezúplatných příjmů podle odstavce 2 písm.b) až d) se nepoužije, pokud ho veřejně prospěšný poplatník neuplatní. Rozhodnutí veřejně prospěšného poplatníka ouplatnění nebo neuplatnění osvobození bezúplatných příjmů nelze zpětně měnit.

§20

Základ daně apoložky snižující základ daně

(1) Pro stanovení základu daně platí ustanovení §23 až 33 austanovení odstavců 2 až 6.

(2) Upoplatníka, uněhož dochází ke zrušení slikvidací, je základem daně vprůběhu likvidace ipo jejím ukončení výsledek hospodaření upravený podle §23 až 33.

(3) Má-li dojít uinvestičního fondu ke změně jeho administrátora, je předchozí administrátor povinen tuto změnu oznámit správci daně nejpozději vden, kdy nastane.

(4) Ukomanditní společnosti se základ daně stanovený podle §23 až 33 snižuje očástku připadající komplementářům.

(5) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí základu daně poměrná část základu daně nebo daňové ztráty veřejné obchodní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se společník podílí na zisku veřejné obchodní společnosti.

(6) Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí základu daně poměrná část základu daně nebo daňové ztráty komanditní společnosti. Tento poměr odpovídá poměru, kterým se komplementář podílí na zisku komanditní společnosti.

(7) Veřejně prospěšný poplatník svýjimkou obce, kraje, poskytovatele zdravotních služeb, který má oprávnění kposkytování zdravotních služeb podle zákona upravujícího zdravotní služby, aprofesní komory apoplatníka založeného za účelem ochrany ahájení podnikatelských zájmů svých členů, kteří nejsou organizací zaměstnavatelů, může základ daně zjištěný podle odstavce 1 snížený podle §34 dále snížit až o30%, maximálně však o1 000 000Kč, použije-li prostředky získané touto úsporou na dani vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) prováděných nepodnikatelských činností. Vpřípadě, že 30% snížení činí méně než 300000Kč, lze odečíst částku ve výši 300 000Kč, maximálně však do výše základu daně. Veřejná vysoká škola, obecně prospěšná společnost nebo ústav, které jsou soukromou vysokou školou podle zákona upravujícího vysoké školy, aveřejná výzkumná instituce mohou základ daně zjištěný podle odstavce 1 snížený podle §34 dále snížit až o30%, maximálně však o3 000 000Kč, použijí-li prostředky získané touto úsporou na dani vnásledujícím zdaňovacím období ke krytí nákladů (výdajů) na vzdělávání, vědecké, výzkumné, vývojové nebo umělecké činnosti avpřípadě, že 30% snížení činí méně než 1000000Kč, mohou odečíst částku ve výši 1 000 000Kč, maximálně však do výše základu daně.

(8) Od základu daně sníženého podle §34 lze odečíst hodnotu bezúplatného plnění poskytnutého obcím, krajům, organizačním složkám státu, právnickým osobám se sídlem na území České republiky, jakož iprávnickým osobám, které jsou pořadateli veřejných sbírek podle zvláštního zákona,14e) ato na vědu avzdělávání, výzkumné avývojové účely, kulturu, školství, na policii, na požární ochranu, na podporu aochranu mládeže, na ochranu zvířat ajejich zdraví, na účely sociální, zdravotnické, ekologické, humanitární, charitativní, náboženské pro registrované církve anáboženské společnosti, tělovýchovnéasportovní, apolitickým stranám, politickým hnutím, evropským politickým stranám nebo evropským politickým nadacím na jejich činnost, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poskytovateli zdravotních služeb nebo které provozují školy aškolská zařízení azařízení na ochranu opuštěných zvířat nebo ohrožených druhů zvířat, na financování těchto zařízení, dále fyzickým osobám sbydlištěm na území České republiky, které jsou poživateli invalidního důchodu nebo byly poživateli invalidního důchodu ke dni přiznání starobního důchodu nebo jsou nezletilými dětmi závislými na péči jiné osoby podle zvláštního právního předpisu4j), na zdravotnické prostředky114) nejvýše do částky nehrazené zdravotními pojišťovnami nebo na zvláštní pomůcky podle zákona upravujícího poskytování dávek osobám se zdravotním postižením nejvýše do částky nehrazené příspěvkemze státního rozpočtu ana majetek usnadňující těmto osobám vzdělání azařazení do zaměstnání pokud hodnota bezúplatného plnění činí alespoň 2 000Kč.Obdobně se postupuje ubezúplatného plnění na financování odstraňování následků živelní pohromy, ke které došlo na území členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor. Uhmotného majetku je hodnotou bezúplatného plněnínejvýše zůstatková cena hmotného majetku (§29 odst.2) nebo hodnota zachycená vúčetnictví podle zvláštního právního předpisu20) uostatního majetku. Vúhrnu lze odečíst nejvýše 10% ze základu daně sníženého podle §34; to neplatí pro zdaňovací období, která skončila vobdobí od 1.3.2020 do 28.2.2022, za která lze vúhrnu odečíst vždy nejvýše 30% základu daně sníženého podle §34. Tento odpočet nemohou uplatnit veřejně prospěšní poplatníci.

(9) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti, je součástí hodnoty bezúplatného plnění, kterou lze odečíst od základu daně podle odstavce 8, ičást hodnoty bezúplatného plnění poskytnutého veřejnou obchodní společností na účely vymezené vodstavci 8, stanovená ve stejném poměru, jako se rozděluje základ daně nebo ztráta podle odstavce 5.

(10) Hodnota bezúplatného plnění poskytnutého komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8 se rozděluje na komplementáře akomanditní společnost ve stejném poměru, vjakém se snižuje základ daně podle odstavce 4. Upoplatníka, který je komplementářem komanditní společnosti, je součástí hodnoty bezúplatného plnění, kterou lze odečíst podle odstavce 8, ičást hodnoty bezúplatného plnění poskytnutých komanditní společností na účely vymezené vodstavci 8, připadající komplementářům vpoměru, vjakém se rozděluje na jednotlivé komplementáře základ daně nebo ztráta podle odstavce 6.

(11) Základ daně snížený podle odstavců 7 a8 a§34 se zaokrouhlujena celé tisíceKč dolů.

(12) Ustanovení odstavců 8 až 11 se použije ipro bezúplatné plnění poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám se sídlem nebo bydlištěm na území jiného členského státu Evropské unie nebo státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky, pokud příjemce daruaúčel bezúplatného plnění splňují podmínky stanovené tímto zákonem.

§20a

Poplatník daně zpříjmů právnických osob, který je jen část zdaňovacího období základním investičním fondem, rozdělí základ daně (§20 odst.1) snížený opoložky podle §34 spřesností na dny, ato na část

a) připadající na část zdaňovacího období, vníž byl základním investičním fondem, která se zaokrouhluje na celé tisíceKč dolů,

b) připadající na zbývající část zdaňovacího období, která se zaokrouhluje na celé tisíceKč dolů.

§20b

Samostatný základ daně

(1) Do samostatného základu daně se zahrnují veškeré příjmy zpodílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění, ato ve výši včetně daně sražené vzahraničí, plynoucí poplatníkům uvedeným v§17 odst.3 ze zdrojů vzahraničí vpříslušném zdaňovacím období. Do samostatného základu daně se nezahrnují příjmy osvobozené od daně. Jednotlivý příjem zvypořádacího podílu nebo podílu na likvidačním zůstatku anebo zobdobného plnění zahrnovaného do samostatného základu daně se snižuje onabývací cenu podílu na obchodní korporaci. Obdobně se postupuje iupoplatníka uvedeného v§17 odst.4, pokud příjmy zdividend, podílů na zisku, vypořádacích podílů, podílů na likvidačním zůstatku nebo jim obdobná plnění plynoucí ze zahraničí se přičítají jeho stálé provozovně umístěné na území České republiky. Toto ustanovení se nevztahuje na fondy penzijní společnosti.

(2) Upoplatníka, který je společníkem veřejné obchodní společnosti nebo komplementářem komanditní společnosti, je součástí samostatného základu daně ičást příjmů veřejné obchodní společnosti nebo komanditní společnosti, podle odstavce 1; přitom tato část samostatného základu se stanoví

a) uspolečníka veřejné obchodní společnosti ve stejném poměru, vjakém je rozdělován zisk podle společenské smlouvy, jinak rovným dílem,

b) ukomplementáře komanditní společnosti ve stejném poměru, jakým je rozdělován zisk nebo ztráta komanditní společnosti na tohoto komplementáře podle zvláštního právního předpisu.

§ 20ba

Základ daně zneočekávaných zisků

(1) Základ daně zneočekávaných zisků se určuje za zdaňovací období nebo období, za které se podává daňové přiznání, která alespoň částečně spadají do období uplatnění daně zneočekávaných zisků.

(2) Základem daně zneočekávaných zisků je rozdíl mezi srovnávaným základem daně aprůměrem upravených srovnávacích základů daně. Pokud je tento rozdíl záporný, základ daně zneočekávaných zisků je nulový.

(3) Obdobím uplatnění daně zneočekávaných zisků jsou kalendářní roky 2023 až 2025.

§ 20bb

Srovnávaný základ daně

(1) Srovnávaným základem daně se rozumí základ daně před uplatněním položek snižujících základ daně apoložek odčitatelných od základu daně nebo daňová ztráta. Do srovnávaného základu daně se nezahrnují příjmy ze zdrojů vzahraničí, které podle mezinárodní smlouvy mohou být zdaněny vzahraničí, asnimi související výdaje. Pokud je srovnávaný základ daně záporný, považuje se za nulový.

(2) Do srovnávaného základu daně poplatníka, který je komanditní společností, se nezahrnuje také jeho část připadající na komplementáře.

(3) Pokud zdaňovací období nebo období, za které se podává daňové přiznání, za která se určuje základ daně zneočekávaných zisků, spadají jen částečně do období uplatnění daně zneočekávaných zisků, za srovnávaný základ daně se nepovažuje jeho poměrná část připadající na část zdaňovacího období nebo období, za které se podává daňové přiznání, která nespadá do období uplatnění daně zneočekávaných zisků.

(4) Pokud je poplatník daně zneočekávaných zisků, který je tímto poplatníkem jen zdůvodu, že je součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky, součástí této skupiny pouze po část zdaňovacího období nebo období, za které se podává daňové přiznání, za srovnávaný základ daně se nepovažuje jeho poměrná část připadající na část zdaňovacího období nebo období, za které se podává daňové přiznání, po kterou není součástí této skupiny.

§ 20bc

Srovnávací základ daně

(1) Srovnávacím základem daně se rozumí základ daně před uplatněním položek snižujících základ daně apoložek odčitatelných od základu daně nebo daňová ztráta za zdaňovací období nebo období, za které se podává daňové přiznání, započatá od 1. ledna 2018 askončená do 31.prosince 2021. Do srovnávacího základu daně se nezahrnují příjmy ze zdrojů vzahraničí, které podle mezinárodní smlouvy mohou být zdaněny vzahraničí, asnimi související výdaje.

(2) Do srovnávacího základu daně poplatníka, který je komanditní společností, se nezahrnuje také jeho část připadající na komplementáře.

(3) Srovnávací základ daně poplatníka, který je daňovým rezidentem České republiky, za období nebo období, za které se podává daňové přiznání, ve kterých poplatník byl daňovým nerezidentem, se určí ze základu daně podle právních předpisů státu, jehož byl daňovým rezidentem, obdobným způsobem jako srovnávací základ daně poplatníka, který je daňovým rezidentem České republiky.

(4) Srovnávacím základem daně poplatníka je isrovnávací základ daně jeho právního předchůdce vrozsahu, vjakém vdůsledku přeměny přešlo jeho jmění na poplatníka. Srovnávacím základem daně poplatníka není část jeho srovnávacího základu daně vrozsahu, vjakém vdůsledku přeměny přešlo jeho jmění na jeho právního nástupce. Pokud byl právní předchůdce daňovým nerezidentem apoplatník je daňovým rezidentem České republiky, určí se srovnávací základ daně právního předchůdce podle odstavce 3. Pokud se přeměna stala účinnou od 1. července 2022, postup podle vět první adruhé se nepoužije, pokud právní předchůdce neměl za první účetní období skončené od 1. ledna 2021 rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ve výši alespoň 50000000Kč.

(5) Pokud je srovnávací základ daně určen za jinak dlouhé období než srovnávaný základ daně, za srovnávací základ daně se považuje jeho výše přepočítaná poměrně tak, jako by byl srovnávací základ daně určen za stejně dlouhé období.

(6) Upraveným srovnávacím základem daně se rozumí srovnávací základ daně zvýšený oabsolutní hodnotu 20 % ztohoto základu.

§ 20bd

Průměr upravených srovnávacích základů daně

(1) Průměr upravených srovnávacích základů se vypočítá jako aritmetický průměr. Pokud je průměr upravených srovnávacích základů daně záporný, považuje se za nulový.

(2) Průměry upravených srovnávacích základů daně poplatníků, kteří jsou součástí stejné skupiny podniků sneočekávanými zisky akteří mají shodné období, za které se určuje srovnávaný základ daně, lze vtomto období oshodnou částku ujednoho poplatníka zvýšit audruhého poplatníka snížit, pokud

a) toto zvýšení vede ktomu, že daň zneočekávaných zisků prvního poplatníka je nižší, než kdyby kpřesunu průměru nedošlo,

b) toto snížení nevede ktomu, že daň zneočekávaných zisků druhého poplatníka je vyšší, než kdyby kpřesunu průměru nedošlo, a

c) je podáno oznámení opřesouvání průměrů upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky vpřípadě, že kpřesouvání průměrů dochází na základě podaného daňového přiznání nebo dodatečného daňového přiznání kdani zneočekávaných zisků.

(3) Postup podle odstavce 2 nesmí využít poplatník daně zneočekávaných zisků, který a) je součástí více skupin podniků sneočekávanými zisky nebo b) neměl za první účetní období skončené od 1.ledna 2021 rozhodné příjmy pro daň zneočekávaných zisků ve výši alespoň 50000000Kč.

(4) Kpřesouvání průměrů upravených srovnávacích základů může dojít na základě dodatečného daňového přiznání kdani zneočekávaných zisků pouze tehdy, pokud dochází kúpravě přesunu průměrů upravených srovnávacích základů zdůvodu, že tento přesun nesplňuje podmínky, za kterých může být učiněn.

(5) Využije-li se postup podle odstavce 2, za průměr upravených srovnávacích základů daně se považuje takto upravený průměr upravených srovnávacích základů daně.

(6) Oznámení opřesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky může zastupující poplatník podat správci daně do uplynutí lhůty pro podání daňového nebo dodatečného daňového přiznání kdani zneočekávaných zisků poplatníka, který se přesunu účastní akterému tato lhůta uplyne jako první.

(7) Oznámení opřesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky je formulářovým podáním apoplatník je vtomto oznámení povinen kromě obecných náležitostí podání uvést

a) své identifikační akontaktní údaje,

b) identifikační údaje poplatníků, kteří jsou součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky aukterých dochází ke snížení nebo zvýšení průměru upravených srovnávacích základů daně vdůsledku přesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky a

c) údaje osnížení azvýšení průměrů upravených srovnávacích základů daně, ke kterým upoplatníků, kteří jsou součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky, došlo za zdaňovací období nebo období, za které se podává daňové přiznání, aotom, mezi kterými poplatníky došlo kpřesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně.

(8) Oznámení opřesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky podané po lhůtě podle odstavce 6 je neúčinné. Tuto lhůtu nelze navrátit vpředešlý stav.

(9) Zastupujícím poplatníkem se pro účely daně zneočekávaných zisků rozumí poplatník daně zpříjmů právnických osob, který je daňovým rezidentem České republiky akterý je součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky aokterém tato skupina rozhodla, že podává oznámení opřesouvání průměru upravených srovnávacích základů daně vrámci skupiny podniků sneočekávanými zisky. Skupina podniků sneočekávanými zisky může mít pouze jednoho zastupujícího poplatníka.

§ 20be

Závazné posouzení toho, zda je poplatník součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky

(1) Poplatník daně zpříjmů právnických osob může požádat Specializovaný finanční úřad ovydání rozhodnutí ozávazném posouzení, zda je vurčitém zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, součástí skupiny podniků sneočekávanými zisky spolu sjiným poplatníkem daně zpříjmů právnických osob.

(2) Vžádosti podle odstavce 1 je poplatník povinen kromě obecných náležitostí podání uvést

a) identifikační údaje posuzovaných poplatníků,

b) popis adokumentace vztahu mezi poplatníky pro posouzení, zda jsou součástí stejné skupiny podniků sneočekávanými zisky,

c) zdaňovací období nebo období, za které se podává daňové přiznání, na která se má rozhodnutí ozávazném posouzení vztahovat, a

d) návrh výroku rozhodnutí ozávazném posouzení.

(3) Specializovaný finanční úřad ovydaném rozhodnutí ozávazném posouzení podle odstavce 1 vhodným způsobem vyrozumí ostatní poplatníky uvedené ve výroku rozhodnutí.

§20c

Obchodní majetek poplatníka daně zpříjmů právnických osob

Obchodním majetkem poplatníka daně zpříjmů právnických osob se pro účely daní zpříjmů rozumí veškerý majetek, který

a) mu patří, pokud jde opoplatníka právnickou osobu,

b) kněmu patří, pokud jde opoplatníka, který není právnickou osobou.

§21

Sazba avýpočet daně

(1) Sazba daně činí 21%, pokud vodstavcích 2 a3 není stanoveno jinak. Daň se vypočte jako součin základu daně sníženého opoložky snižující základ daně aoodčitatelné položky od základu daně zaokrouhleného na celé tisíceKč dolů asazby daně.

(2) Sazba daně činí uzákladního investičního fondu 5%.

(3) Sazba daně činí 0% ufondu penzijní společnosti nebo uinstituce penzijního pojištění svýjimkou penzijní společnosti nebo obdobné společnosti obhospodařující fondy obdobné fondům penzijního pojištění.

(4) Sazba daně 15% se vztahuje na samostatný základ daně podle §20b zaokrouhlený na celé tisícikoruny dolů.

(5) Sazba daně pro základ daně zneočekávaných zisků činí 60%. Daň zneočekávaných zisků se vypočte jako součin základu daně zneočekávaných zisků zaokrouhleného na celé tisíce Kč dolů asazby daně pro tento základ daně. Na daň zneočekávaných zisků nelze uplatnit slevu na dani. Daň zneočekávaných zisků se nezahrnuje do daňové povinnosti pro účely použití metody zápočtu. Správcem daně zneočekávaných zisků je Specializovaný finanční úřad. Daň zneočekávaných zisků je samostatnou daní zpříjmů právnických osob anetvoří daňové příjmy rozpočtů územních samosprávních celků zdaně zpříjmů právnických osob. Opříjmy zahrnuté do základu daně zneočekávaných zisků se nesnižuje základ daně podle § 23.

(6) Upoplatníka daně zpříjmu právnických osob, který je pouze část zdaňovacího období základním investičním fondem, se použije sazba daně podle odstavce 2 jen na část základu daně připadající na část zdaňovacího období, ve které byl základním investičním fondem, stanovenou podle §20a.

(7) Pro stanovení daně se použije sazba daně podle předchozích odstavců účinná kprvnímu dni zdaňovacího období nebo období, za něž je podáváno daňové přiznání.

§21a

Zdaňovací období

Zdaňovacím obdobím daně zpříjmů právnických osob je

a) kalendářní rok,

b) hospodářský rok,

c) období od rozhodného dne fúze nebo rozdělení obchodní korporace nebo převodu jmění na společníka do konce kalendářního roku nebo hospodářského roku, ve kterém se přeměna nebo převod jmění staly účinnými, nebo

d) účetní období, pokud je toto účetní období delší než nepřetržitě po sobě jdoucích 12 měsíců.

ČÁST TŘETÍ

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

§21b

Obecná společná ustanovení ověcech

(1) Za věc, ato za věc hmotnou amovitou, se pro účely daní zpříjmů považuje také

a) živé zvíře,

b) část lidského těla a

c) ovladatelná přírodní síla, se kterou se obchoduje.

(2) Ustanovení oobchodním závodu se pro účely daní zpříjmů použijí ina část obchodního závodu tvořící samostatnou organizační složku.

(3) Ustanovení tohoto zákona upravující cenné papíry se pro účely daní zpříjmů obdobně použijí ipro zaknihované cenné papíry.

(4) Ustanovení tohoto zákona ojednotce aonemovité věci se použijí obdobně ina jednotku, která je vymezena podle zákona ovlastnictví bytů, spolu se sní spojeným podílem na společných částech domu, apokud je sní spojeno vlastnictví kpozemku, tak ispolu spodílem na tomto pozemku.

(5) Ustanovení upravující zálohu se pro účely daní zpříjmů obdobně použijí ina závdavek.

(6) Nízkoemisním vozidlem se pro účely daní zpříjmů rozumí silniční motorové vozidlo, které je nízkoemisním vozidlem podle zákona upravujícího podporu nízkoemisních vozidel prostřednictvím zadávání veřejných zakázek aveřejných služeb vpřepravě cestujících anení bezemisním vozidlem.

(7) Bezemisním vozidlem se pro účely daní zpříjmů rozumí silniční motorové vozidlo, které používá jako palivo výlučně elektrickou energii nebo vodík, nebo jiné silniční motorové vozidlo, jehož provoz nemá žádné emise CO_2.

§21c

Obecná společná ustanovení omajetkových právech

(1) Pro účely daní zpříjmů platí, že při plnění ze svěřenského fondu se nejdříve plní ze zisku fondu aaž poté zostatního majetku fondu.

(2) Pro účely daní zpříjmů platí, že při plnění zrodinné fundace se nejdříve plní ze zisku fundace aaž poté zostatního majetku fundace.

(3) Bylo-li ujednáno, že idárce bude navzájem obdarován, jedná se pro účely daní zpříjmů okoupi nebo směnu, ato ivzhledem ktomu, oč hodnota plnění jedné strany převyšuje hodnotu plnění druhé strany.

(4) Ustanovení tohoto zákona upravující nájem se použijí ipro pacht.

§21d

Obecná společná ustanovení ofinančním leasingu

(1) Finančním leasingem se pro účely daní zpříjmů rozumí přenechání hmotného majetku, vlastníkem kužití uživateli za úplatu, pokud

a) je při vzniku smlouvy

1. ujednáno, že po uplynutí sjednané doby převede vlastník předmětu finančního leasingu vlastnické právo kněmu za kupní cenu nebo bezúplatně na uživatele předmětu finančního leasingu, nebo

2. ujednáno právo uživatele na převod podle bodu 1,

b) ke dni převodu vlastnického práva není kupní cena vyšší než zůstatková cena vypočtená ze vstupní ceny evidované uvlastníka, kterou by předmět finančního leasingu měl při rovnoměrném odpisování bez zvýšení odpisu vprvním roce odpisování, svýjimkou případu, že by předmět finančního leasingu byl při tomto odpisování již odepsán ve výši 100% vstupní ceny,

c) je při vzniku smlouvy ujednáno, že po dobu trvání finančního leasingu budou na uživatele převedeny

1. užívací práva kpředmětu leasingu,

2. povinnosti spojené spéčí opředmět leasingu a

3. rizika spojená sužíváním předmětu leasingu a

d) je splněna minimální doba finančního leasingu; doba finančního leasingu se počítá ode dne, kdy byl předmět finančního leasingu uživateli přenechán ve stavu způsobilém obvyklému užívání.

(2) Minimální dobou finančního leasingu je minimální doba odpisování hmotného majetku uvedená v§30 odst. 1 nebo doba odpisování podle §30a nebo 30b vokamžiku uzavření smlouvy. Pro účely určení minimální doby finančního leasingu se minimální doba odpisování hmotného majetku odpisovaného podle §30 odst. 1 zařazeného vodpisové skupině 2 až 6 podle přílohy č. 1 ktomuto zákonu zkracuje o6měsíců.

(3) Na finanční leasing se nevztahují ustanovení tohoto zákona onájmu.

(4) Finanční leasing se pro účely daní zpříjmů považuje od okamžiku uzavření smlouvy ofinančním leasingu za nájem, pokud

a) je finanční leasing ukončen před uplynutím minimální doby finančního leasingu,

b) nedojde kpřevodu vlastnického práva na uživatele.

(5) Přenechá-li uživatel užívající předmět finančního leasingu tento předmět kužívání jiné osobě za úplatu na základě smlouvy, považuje se tato smlouva pro účely daní zpříjmů za smlouvu onájmu.

(6) Finančním leasingem není přenechání hmotného majetku vyloučeného zodpisování.

§21e

Obecná společná ustanovení oosobách

(1) Bankou se pro účely daní zpříjmů rozumí banka, včetně zahraniční banky.

(2) Za stát se pro účely daní zpříjmů považuje také samostatná jurisdikce, která není státem.

(3) Manželem (manželkou) se pro účely daní zpříjmů rozumí také partner podle zákona upravujícího registrované partnerství.

(4) Společně hospodařící domácností se pro účely daní zpříjmů rozumí společenství fyzických osob, které spolu trvale žijí aspolečně uhrazují náklady na své potřeby.

§21f

Použití ustanovení ovkladech usvěřenských fondů, fundací aústavů

(1) Pro účely daní zpříjmů se na vyčlenění majetku do svěřenského fondu azvýšení majetku svěřenského fondu smlouvou nebo pořízením pro případ smrti hledí jako na vklad do obchodní korporace.

(2) Pro účely daní zpříjmů se na vklad avyčlenění majetku do fundace nebo ústavu hledí jako na vklad do obchodní korporace.

§21g

Minimální aprůměrná mzda

(1) Minimální mzdou se pro účely daní zpříjmů rozumí měsíční minimální mzda podle právních předpisů upravujících výši minimální mzdy

a) účinná kprvnímu dni příslušného zdaňovacího období a

b) neupravená sohledem na odpracovanou dobu adalší okolnosti.

(2) Průměrnou mzdou se pro účely daní zpříjmů rozumí průměrná mzda stanovená podle zákona upravujícího pojistné na sociální zabezpečení.

§21h

Vztah kúčetním předpisům

Upoplatníka, který je účetní jednotkou, jsou příjmy jeho výnosy podle právních předpisů upravujících účetnictví avýdaji jeho náklady podle právních předpisů upravujících účetnictví, svýjimkou poplatníků, kteří účtují vsoustavě jednoduchého účetnictví.

§21i

Zvláštní ustanovení ovymezení dividendového příjmu

Pro účely daní zpříjmů se ustanovení opodílech na zisku použijí rovněž na příslušenství investičního nástroje patřícího podle přímo použitelného předpisu Evropské unie upravujícího obezřetnostní požadavky na úvěrové instituce ainvestiční podniky do vedlejšího kapitálu Tier 1.

§22

Zdroj příjmů

(1) Za příjmy ze zdrojů na území České republiky se upoplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4 považují

a) příjmy zčinností vykonávaných prostřednictvím stálé provozovny,

b) příjmy ze závislé činnosti (zaměstnání) svýjimkou příjmů uvedených vpísmenu f) bodu 2, která je vykonávána na území České republiky nebo na palubách lodí či letadel, které jsou provozovány poplatníky uvedenými v§2 odst.2 a§17 odst.3,

c) příjmy ze služeb svýjimkou provádění stavebně montážních projektů, příjmy zobchodního, technického nebo jiného poradenství, řídicí azprostředkovatelské činnosti aobdobných činností poskytovaných na území České republiky,

d) příjmy zpřevodu nemovitých věcí umístěných na území České republiky azpráv snimi spojených,

e) příjmy zužívání nemovitých věcí nebo bytů umístěných na území České republiky,

f) příjmy

1. znezávislé činnosti, např. architekta, lékaře, inženýra, právníka, vědce, učitele, umělce, daňového či účetního poradce apodobných profesí, vykonávané na území České republiky,

2. zosobně vykonávané činnosti na území České republiky nebo zde zhodnocované veřejně vystupujícího umělce, sportovce, artisty aspoluúčinkujících osob, bez ohledu na to, komu tyto příjmy plynou azjakého právního vztahu,

g) příjmy zúhrad od poplatníků uvedených v§2 odst.2 a§17 odst.3. aod stálých provozoven poplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4, kterými jsou

1. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití předmětu průmyslového vlastnictví, počítačových programů (software), výrobně technických ajiných hospodářsky využitelných poznatků (know-how),

2. náhrady za poskytnutí práva na užití nebo za užití práva autorského nebo práva příbuzného právu autorskému,

3. podíly na zisku, vypořádací podíly, podíly na likvidačním zůstatku obchodních korporací ajiné příjmy zdržby kapitálového majetku, ačást zisku po zdanění vyplácená tichému společníkovi nebo jinému poplatníkovi, než je člen obchodní korporace. Za podíly na zisku se pro účely tohoto ustanovení považuje izjištěný rozdíl mezi sjednanou cenou acenou obvyklou na trhu (§23 odst.7) adále úroky, které se neuznávají jako výdaj (náklad) podle §25 odst.1 písm. w) azl), svýjimkou zjištěného rozdílu usjednaných cen aúroků hrazených daňovému rezidentovi jiného členského státu Evropské unie nebo jiného státu tvořícího Evropský hospodářský prostor než České republiky nebo Švýcarské konfederace; podílem na zisku je iplnění ze zisku svěřenského fondu aze zisku rodinné fundace,

4. úroky ajiné výnosy zposkytnutých úvěrových finančních nástrojů aobdobné příjmy plynoucí zjiných obchodních vztahů, zvkladů azinvestičních nástrojů podle zvláštního právního předpisu, upravujícího podnikání na kapitálovém trhu,

5. příjmy zužívání movité věci nebo její části umístěné na území České republiky,

6. odměny členů orgánů právnických osob bez ohledu na to, zjakého právního vztahu plynou,

7. příjmy zprodeje investičních nástrojů podle zákona upravujícího podnikání na kapitálovém trhu amajetkových práv registrovaných na území České republiky neuvedené pod písmenyh) aj),

8. výhry zhazardních her, výhry zreklamních soutěží aslosování, ceny zveřejných soutěží aze sportovních soutěží,

9. výživné adůchody,

10. příjmy plynoucí společníkovi obchodní společnosti vsouvislosti se snížením základního kapitálu,

11. příjmy zúhrad pohledávky nabyté postoupením,

12. sankce ze závazkových vztahů,

13. příjmy ze svěřenského fondu azrodinné fundace,

14. bezúplatné příjmy neuvedené pod písmeny d), h) ai),

h) příjmy zpřevodu podílů vobchodních korporacích, které mají sídlo na území České republiky,

i) příjmy zpřevodu obchodního závodu umístěného na území České republiky,

j) příjmy zprodeje movitých věcí, které jsou vobchodním majetku stálé provozovny, apříjmy zpřemístění majetku bez změny vlastnictví zČeské republiky do zahraničí.

(2) Stálou provozovnou se rozumí místo kvýkonu činností poplatníků uvedených v§2 odst.3 a§17 odst.4 na území České republiky, např. dílna, kancelář, místo ktěžbě přírodních zdrojů, místo prodeje (odbytiště), staveniště. Staveniště, místo provádění stavebně montážních projektů adále poskytování činností aslužeb uvedených vodstavci 1 písm. c) af) bod 1 poplatníkem nebo zaměstnanci či osobami pro něho pracujícími se považují za stálou provozovnu, přesáhne-li jejich doba trvání šest měsíců vjakémkoliv období 12 kalendářních měsíců po sobě jdoucích. Jestliže osoba jedná na území České republiky vzastoupení poplatníka uvedeného v§2 odst.3 a§17 odst.4 amá aobvykle zde vykonává oprávnění uzavírat smlouvy, které jsou závazné pro tohoto poplatníka, má se za to, že tento poplatník má stálou provozovnu na území České republiky, ato ve vztahu ke všem činnostem, které osoba pro poplatníka na území České republiky provádí.

(3) Příjem společníka veřejné obchodní společnosti, komplementáře komanditní společnosti nebo společníka společnosti, který je daňovým nerezidentem, plynoucí zúčasti vtéto obchodní korporaci nebo společnosti azúvěrového finančního nástroje poskytnutého této obchodní korporaci nebo společnosti se považuje za příjem dosahovaný prostřednictvím stálé provozovny. Pro zajištění daně zpříjmů společníka veřejné obchodní společnosti nebo komplementáře komanditní společnosti platí ustanovení §38e odst.3.

(4) Příjmem podle odstavce 1 se rozumí inepeněžní plnění přijaté poplatníkem.

§23

Základ daně

(1) Základem daně je rozdíl, okterý příjmy, svýjimkou příjmů, které nejsou předmětem daně, apříjmů osvobozených od daně, převyšují výdaje (náklady), ato při respektování jejich věcné ačasové souvislosti vdaném zdaňovacím období; rozdíl se upraví podle tohoto zákona.

(2) Pro zjištění základu daně se vychází

a) zvýsledku hospodaření (zisk nebo ztráta), ato vždy bez vlivu Mezinárodních účetních standardů, upoplatníků, kteří vedou účetnictví.20) Poplatník, který sestavuje účetní závěrku podle Mezinárodních účetních standardů upravených právem Evropských společenství126), pro účely tohoto zákona použije ke zjištění výsledku hospodaření apro stanovení dalších údajů rozhodných pro stanovení základu daně zvláštní právní předpis20i). Při stanovení základu daně se nepřihlíží kzápisům vknihách podrozvahových účtů, není-li vtomto zákoně stanoveno jinak. Pro zjištění základu daně veřejné obchodní společnosti akomanditní společnosti se vychází zvýsledku hospodaření upraveného opřevod podílů na výsledku hospodaření společníkům veřejné obchodní společnosti nebo komplementářům komanditní společnosti. Pro zjištění základu daně upoplatníků, kteří odpisují majetek metodou komponentního odpisování podle právních předpisů upravujících účetnictví, se vychází zvýsledku hospodaření bez vlivu této účetní metody odpisování,

b) zrozdílu mezi příjmy avýdaji upoplatníků, kteří nevedou účetnictví, nebo vedou jednoduché účetnictví.

(3) Výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle odstavce 2

a) se zvyšuje o

1. částky neoprávněně zkracující příjmy,

2. částky, které nelze podle tohoto zákona zahrnout do výdajů (nákladů),

3. částky uplatněné vpředchozích zdaňovacích obdobích nebo vobdobích, za která se podává daňové přiznání, jako osvobozený bezúplatný příjem veřejně prospěšného poplatníka nebo výdaj (náklad) na dosažení, zajištění audržení příjmů, pokud následně došlo kporušení podmínek pro jejich osvobození nebo uplatnění jako výdaje (nákladu) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ato ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, ve kterém kporušení došlo,

4. částky, okteré byl snížen výsledek hospodaření podle písmene c) bodů 1 a2 za předchozí zdaňovací období, ato ve zdaňovacím období, kdy je oprava nesprávností vúčetnictví provedena aovlivnila výsledek hospodaření. Výsledek hospodaření se zvyšuje dále očástku, okterou byl snížen výsledek hospodaření podle písmene c) bodu 1 za předchozí zdaňovací období, ato vtom zdaňovacím období, kdy je oprava nesprávností zaúčtována rozvahově,

5. částky pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistného na veřejné zdravotní pojištění, které je podle zvláštních právních předpisů povinen platit zaměstnanec abyly zaměstnavatelem, který vede účetnictví sraženy, avšak neodvedeny do konce měsíce následujícího po uplynutí zdaňovacího období nebo jeho části. Pokud je daňový subjekt povinen podat podle tohoto zákona nebo zvláštního zákona daňové přiznání vprůběhu zdaňovacího období, jsou částky pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistného na veřejné zdravotní pojištění částkami, okteré se zvýší výsledek hospodaření, nebudou-li odvedeny do termínu pro podání daňového přiznání,

6. přijaté úhrady smluvních pokut, úroků zprodlení, poplatků zprodlení, penále ajiných sankcí ze závazkových vztahů uvěřitele, který vede účetnictví, pokud byly podle písmene b) bodu 1 položkou snižující výsledek hospodaření vpředchozích zdaňovacích obdobích; přitom za přijetí úhrady se považuje ivzájemné započtení pohledávek. Věřitel, který vede účetnictví apostoupí pohledávku ztěchto smluvních sankcí nebo ukterého pohledávka ztěchto sankcí zanikne jiným způsobem než jejím uhrazením nebo splynutím práva spovinností ujedné osoby ajejí výše byla podle písmene b) bodu 1 položkou snižující výsledek hospodaření vpředchozích zdaňovacích obdobích, je povinen očástku této pohledávky zvýšit výsledek hospodaření, pokud již nebyl ostejnou částku zvýšen podle bodu 2. Obdobně to platí pro právního nástupce poplatníka zaniklého bez provedení likvidace,

7. částku zrušené rezervy, jejíž způsob tvorby avýši pro daňové účely stanoví zvláštní právní předpis,22a) upoplatníka, který nevede účetnictví,

8. částku, okterou byl snížen základ daně podle §20 odst.7, ato ve výši, která odpovídá poměru nevyčerpané úspory na dani, ato vtom zdaňovacím období, nebo období, za které se podává daňové přiznání, ve kterém došlo kporušení podmínek pro použití úspory na dani nebo kukončení činnosti,

9. kladný rozdíl mezi vzájemnými pohledávkami zúčastněných anástupnických obchodních korporací, unichž dochází kzániku vdůsledku přeměny splynutím osoby dlužníka avěřitele, vyloučený vzahajovací rozvaze ve prospěch vlastního kapitálu, ato unástupnické obchodní korporace vprvním zdaňovacím období nebo období, za něž je nástupnická obchodní korporace povinna podat daňové přiznání, přičemž tento rozdíl se stanoví bez vlivu ocenění reálnou hodnotou pro účely přeměny. Tento rozdíl se snižuje otu část pohledávky zanikající vdůsledku splynutí osoby dlužníka avěřitele, která byla uvěřitele odepsána do nákladů, které nebyly považovány za daňově uznatelné podle §24. Toto ustanovení se nevztahuje na pohledávky ztitulu závazkových pokut, úroků zprodlení, poplatků prodlení, penále ajiných sankcí ze smluvních vztahů,

10. kladný rozdíl mezi oceněním majetku podle právních předpisů upravujících oceňování majetku, kterým je vypořádáván vypořádací podíl nebo likvidační zůstatek vnepeněžní formě, avýší jeho hodnoty zachycené vúčetnictví obchodní korporace podle právních předpisů upravujících účetnictví, ato upoplatníka, který je členem obchodní korporace, jestliže poplatníkovi, kterému je vypořádací podíl vyplácen, vznikne dluh vůči obchodní korporaci, sníží se vypočtený kladný rozdíl ohodnotu tohoto dluhu,

11. výši neuhrazeného dluhu zachyceného vúčetnictví dlužníka odpovídajícího pohledávce, od jejíž splatnosti uplynulo 30 měsíců nebo se promlčela. Toto se nevztahuje na dluhy dlužníka, který je vúpadku podle zvláštního právního předpisu127) auostatních poplatníků na dluhy ztitulu cenných papírů aostatních investičních nástrojů, plnění ve prospěch vlastního kapitálu, úhrady ztráty obchodní korporace, úvěrů, zápůjček, ručení, záloh, smluvních pokut, úroků zprodlení, poplatků zprodlení ajiných sankcí ze závazkových vztahů adále na dluhy, zjejichž titulu vznikl výdaj (náklad), ale je výdajem (nákladem) na dosažení, zajištění audržení zdanitelných příjmů, jen pokud byl zaplacen. Toto ustanovení se dále nevztahuje na dluhy, zjejichž titulu nebyl uplatněn výdaj (náklad) na dosažení, zajištění audržení zdanitelných příjmů, adále na dluhy, okteré vedou poplatníci rozhodčí řízení podle zvláštního právního předpisu nebo soudní řízení anebo správní řízení podle zvláštního právního předpisu, jehož se poplatník řádně účastní ařádně avčas činí úkony potřebné kuplatnění svého práva, ato až do doby pravomocného rozhodnutí. Za dluhy se pro účely tohoto ustanovení vpřípadě poplatníků, kteří vedou účetnictví, nepovažují dohadné položky pasivní nebo rezervy zachycené vúčetnictví poplatníka vsouladu se zvláštním právním předpisem20). Poplatníci spříjmy podle §7 nebo 9, kteří nevedou účetnictví avýdaje uplatňují podle §24, zvýší rozdíl mezi příjmy avýdaji očástku neuhrazeného dluhu odpovídajícího pohledávce, od jejíž splatnosti uplynulo 36měsíců nebo se promlčela, svýjimkou dluhů dlužníka, který je vúpadku podle zvláštního právního předpisu19a), 127), auostatních poplatníků svýjimkou dluhů ztitulu úvěrů, zápůjček, smluvních pokut, úroků zprodlení, poplatků zprodlení ajiných sankcí nebo dluhů, které při úhradě nejsou výdajem na dosažení, zajištění audržení příjmů, nejedná-li se odluhy ztitulu pořízení hmotného majetku aúplaty ufinančního leasingu,

12. výši dluhu zachyceného vrozvaze, který zanikl jinak nežsplněním, započtením, splynutím práva spovinností ujedné osoby, dohodou, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým stejné hodnoty, nebo narovnáním, pokud nebyla podle právních předpisů upravujících účetnictví zaúčtována ve prospěch výnosů nebo se otuto částku závazku nezvyšuje výsledek hospodaření podle bodu 9; toto se nevztahuje na dluh, zjehož titulu vznikl výdaj (náklad), ale je výdajem (nákladem) na dosažení, zajištění audržení zdanitelných příjmů, jen pokud byl zaplacen,

13. částku vzniklou vdůsledku změny účetní metody,která zvýšila vlastní kapitál, ato vtom zdaňovacím období, ve kterém bylo ozměně účetní metody účtováno, pokud tato změna účetní metody následně ovlivňuje příjmy avýdaje vstupující do základu daně,

14. hodnotu bezúplatného příjmu poplatníka, pokud se otomto příjmu neúčtuje ve výnosech anejedná se opříjem osvobozený od daně nebo příjem, který není předmětem daně, nebo opříjem ve formě daru účelově poskytnutého na pořízení hmotného majetku nebo na jeho technické zhodnocení,

15. částku ve výši rozdílu mezi dosavadním dluhem adluhem novým nižší hodnoty vzniklou na základě dohody, kterou se dosavadní dluh nahrazuje dluhem novým,

16. částku nebo její část uplatněnou vpředchozích zdaňovacích obdobích nebo obdobích, za která se podává daňové přiznání, jako odpočet na podporu odborného vzdělávání nebo jako odpočet na podporu výzkumu avývoje, pokud následně došlo kporušení podmínek pro jeho uplatnění, ato ve zdaňovacím období nebo období, za které se podává daňové přiznání, ve kterém kporušení došlo,

17. částku ve výši rozdílu mezi cenou sjednanou mezi spojenými osobami acenou, která by byla sjednána mezi nespojenými osobami vběžných obchodních vztazích za stejných nebo obdobných podmínek, okterou byl snížen základ daně poplatníkapodle §23 odst. 7; toto ustanovení se nepoužije pro tu částrozdílu,která byla mezi těmito spojenými osobami vypořádána,

18. částku ve výši zrušené rezervy na nakládání selektroodpadem ze solárních panelů podle zákona upravujícího rezervy pro zjištění základu daně zpříjmů, okterou byl snížen výsledek hospodaření podle odstavce3 písm.c) bodu 10,

19. úbytek rezerv vpojišťovnictví podle zákona upravujícího rezervy pro zjištění základu daně zpříjmů,

b) se snižuje o

1. rozdíl, okterý smluvní pokuty aúroky zprodlení, poplatky zprodlení, penále ajiné sankce ze závazkových vztahů zúčtované ve prospěch výnosů podle zvláštního právního předpisu20) upoplatníka, který vede účetnictví převyšují přijaté částky vtomto zdaňovacím období. Do tohoto rozdílu nelze zahrnout částky pohledávek ztěchto sankcí, které zanikly vprůběhu nebo kposlednímu dni zdaňovacího období. Za zánik pohledávky se pro účely tohoto ustanovení považuje ijejí postoupení,

2. částky pojistného na sociální zabezpečení, příspěvku na státní politiku zaměstnanosti apojistného na veřejné zdravotní pojištění, okteré byl zvýšen výsledek hospodaření upoplatníka, který vede účetnictví podle písmene a) bodu 5, dojde-li kjejich odvedení. Obdobně to platí pro právního nástupce poplatníka zaniklého bez provedení likvidace, pokud tyto částky pojistného apříspěvku odvede za poplatníka zaniklého bez provedení likvidace,

3. částky dalších výdajů (nákladů), které lze uplatnit jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení zdanitelných příjmů, jen pokud byly zaplaceny, dojde-li kjejich zaplacení vjiném zdaňovacím období, než ve kterém tyto náklady ovlivnily výsledek hospodaření. Obdobně to platí pro právního nástupce poplatníka zaniklého bez provedení likvidace. Základ daně nelze snížit ozaplacené úroky, které nebyly výdajem (nákladem) na dosažení, udržení azajištění příjmů zdůvodů uvedených v§25 odst.1 písm. w),

4. částky zaúčtované podle zvláštního právního předpisu20) ve prospěch výnosů nebo nákladů vúčetnictví společníka při nabytí akcií nebo podílu vobchodní společnosti vrámci přeměny podle zvláštního předpisu, pokud vtéto souvislosti nedojde ke zvýšení nabývací ceny (§24 odst.7),

5. částky zaúčtované podle zvláštního právního předpisu20) ve prospěch výnosů nebo nákladů vúčetnictví společníka při nabytí akcií tímto společníkem, pokud tyto akcie byly nově emitovány na základě zvýšení základního kapitálu podle zvláštního předpisu, byl-li zdrojem tohoto zvýšení zisk obchodní společnosti, fond vytvořený ze zisku či jiné složky vlastního kapitálu, pokud vtéto souvislosti nedojde ke zvýšení nabývací ceny (§24 odst.7),

6. částku vzniklou vdůsledku změny účetní metody, která snížila vlastní kapitál, ato vtom zdaňovacím období, ve kterém bylo ozměně účetní metody účtováno, pokud tato změna účetní metody následně ovlivňuje příjmy avýdaje vstupující do základu daně,

c) lze snížit o

1. částky, okteré byly nesprávně zvýšeny příjmy,

2. částky nezahrnuté do výdajů (nákladů), které lze podle tohoto zákona do výdajů (nákladů) zahrnout,

3. částky související srozpouštěním rezerv aopravných položek, jejichž tvorba nebyla pro daňové účely výdajem (nákladem) na dosažení, zajištění audržení příjmů, pokud jsou podle zvláštního právního předpisu20) zaúčtovány ve prospěch nákladů nebo výnosů,

4. oceňovací rozdíl vzniklý jinak než koupí majetku, není-li vtomto zákoně dále stanoveno jinak,

5. částky ve výši záporného rozdílu mezi oceněním obchodního závodu při nabytí vkladem nebo přeměnou131) asouhrnem jeho individuálně přeceněných složek majetku sníženým opřevzaté dluhy (goodwill), pokud jsou podle zvláštního právního předpisu20) zaúčtovány ve prospěch výnosů,

6. hodnotu dluhu zaniklého splněním, započtením nebo splynutím, okterou byl zvýšen výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle písmene a) bodu 11; otuto hodnotu může snížit výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle odstavce 2 iprávní nástupce poplatníka zaniklého bez provedení likvidace nebo právní nástupce poplatníka, který je fyzickou osobou, pokud utěchto právních nástupců tento dluh takovým způsobem zanikl aohodnotu tohoto dluhu byl upoplatníka zaniklého bez provedení likvidace nebo poplatníka, který je fyzickou osobou, zvýšen výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle písmene a) bodu 11. Obdobně postupují poplatníci spříjmy podle §7 nebo 9, kteří nevedou účetnictví,

7. hodnotu odvolaného daru, ato uhmotného majetku nejvýše ozůstatkovou cenu, uostatního majetku očástku zachycenou vúčetnictví, pokud oní není účtováno vnákladech (výdajích); základ daně lze snížit, pokud příjem obdarovaného zdaru nebyl od daně osvobozen,

8. hodnotu bezúplatného příjmu poplatníka, okterou byl zvýšen výsledek hospodaření nebo rozdíl mezi příjmy avýdaji podle odstavce 3 písm. a) bodu 14, pokud je tento bezúplatný příjem využit kdosažení, zajištění audržení příjmů, které jsou předmětem daně anejsou od daně osvobozené, ahodnota bezúplatného příjmu není výdajem na dosažení, zajištění audržení příjmů,

9. hodnotu bezúplatného příjmu, svýjimkou příjmu od daně osvobozeného apříjmu, který není předmětem daně, ve formě peněžitého daru účelově poskytnutého na pořízení hmotného majetku nebo na jeho technické zhodnocení, pokud poplatník zahrnul tento příjem do základu daně,

10. částku ve výši vytvořené rezervy na nakládání selektroodpadem ze solárních panelů podle zákona upravujícího rezervy,

11. přírůstek rezerv vpojišťovnictví podle zákona upravujícího rezervy pro zjištění základu daně zpříjmů.

Obdobně se postupuje, je-li daňové přiznání podáváno za jiné období, než je zdaňovací období,

(4) Do základu daně podle odstavce 1 se nezahrnují

a) upoplatníků uvedených v§2 odst.2, v§17 odst.3 austálé provozovny příjmy, znichž je daň vybírána srážkou podle zvláštní sazby daně,

b) příjmy, které jsou zahrnovány do samostatného základu daně zdaňovaného sazbou daně podle §16a nebo §21 odst.4,

c) příjmy znákupu vlastních akcií pod jmenovitou hodnotu při následném snížení základního kapitálu,

d) částky, které již byly zdaněny podle tohoto zákona utéhož poplatníka nebo upoplatníka zaniklého bez provedení likvidace vpřípadě, kdy jsou příjmem ujeho právního nástupce,

e) částky zaúčtované do příjmů (výnosů), pokud přímo souvisejí svýdaji (náklady) neuznanými jako výdaje (náklady) na dosažení, zajištění audržení příjmů, ato maximálně do výše těchto neuznaných výdajů (nákladů) . Obdobně postupují poplatníci uvedení v§2, kteří nevedou účetnictví,

f) podíl na likvidačním zůstatku nebo vypořádací podíl společníka veřejné obchodní společnosti akomplementáře komanditní společnosti,

g) částka zaúčtovaná do příjmů (výnosů) podle zvláštního právního předpisu,20) pokud souvisí svýdajem (nákladem) vynaloženým na příjem, který nebyl vpředchozích zdaňovacích obdobích předmětem daně nebo byl od daně osvobozen, ato maximálně do výše tohoto souvisejícího výdaje (nákladu),

h) částka vyplacená členovi obchodní korporace zúčasti vní při snížení základního kapitálu, která snižuje nabývací cenu podílu (§24 odst.7),

a) kapitálově spojené osoby, přitom

4. blízké,

§23a

§23b

§23c

§23d

§24

ČÁST ČTVRTÁ

ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VYBÍRÁNÍ DANĚ ZPŘÍJMŮ

ČÁST PÁTÁ

REGISTRACE

ČÁST ŠESTÁ

PRAVOMOCI VLÁDY AMINISTERSTVA FINANCÍ

ČÁST SEDMÁ

PŘECHODNÁ AZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

VYBRANÁ USTANOVENÍ ZNOVEL ZÁKONA ODANÍCH ZPŘÍJMŮ*

Table of Contents

Úvod

Hlavní změny zákona o daních z příjmů

Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů,

ČÁST PRVNÍ DAŇ Z PŘÍJMŮ FYZICKÝCH OSOB

ČÁST DRUHÁ DAŇ Z PŘÍJMŮ PRÁVNICKÝCH OSOB

ČÁST TŘETÍ SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

ČÁST ČTVRTÁ ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO VYBÍRÁNÍ DANĚ Z PŘÍJMŮ

ČÁST PÁTÁ REGISTRACE

ČÁST ŠESTÁ PRAVOMOCI VLÁDY A MINISTERSTVA FINANCÍ

ČÁST SEDMÁ PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

VYBRANÁ USTANOVENÍ Z NOVEL ZÁKONA O DANÍCH Z PŘÍJMŮ*