Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno. Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

Ing. Karina Tatek Benetti, Ph.D., Ing. Katarína Izáková, PhD.

Pojišťovnictví: Vybrané aspekty pojistných trhů

Kniha je monografie

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401
www.grada.cz
jako svou 9792. publikaci

Odborní recenzenti:
prof. Ing. Eva Ducháčková, CSc., Katedra bankovnictví a pojišťovnictví VŠE v Praze
prof. Ing. Jaroslav Daňhel, CSc., Katedra bankovnictví a pojišťovnictví VŠE v Praze

Autorský kolektiv
Ing. Karina Tatek Benetti, Ph.D. – autorka kapitoly 1, 3 a spoluautorka kapitoly 4
Ing. Katarína Izáková, Ph.D. – autorka kapitoly 2 a spoluautorka kapitoly 4

Vydání knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Odpovědný redaktor Tereza Kodlová
Grafická úprava a sazba Eva Hradiláková
Návrh a zpracování obálky Zdeněk Dušek
Formát ePub Štěpán Böhm
Počet stran 256
První české vydání, Praha 2024
Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Czech Edition © Grada Publishing, a.s., 2024

Monografie byla vydána za podpory výzkumného projektu Interní grantové soutěže IGA-41_KTB „Pojišťovnictví – vybrané aspekty pojistných trhů“. Struktura knihy odpovídá cílům projektu a za podpory Katedry ekonomické statistiky EF TUL.

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-271-7623-6 (ePub)
ISBN 978-80-271-7622-9 (pdf)
ISBN 978-80-271-5329-9 (print)

O autorkách

Bc. Ing. Karina Tatek Benetti, Ph.D., je absolventkou Ekonomické fakulty Technické univerzity v Liberci, kde získala bakalářský, magisterský i doktorský titul v rámci studijního programu Hospodářská politika a správa, jedinečného oboru Pojišťovnictví. Více než patnáct let se věnuje pojistné problematice, garantuje a přednáší v předmětech Základy pojišťovnictví, Pojištění osob, Pojištění průmyslových a podnikatelských rizik a Finanční a pojistná matematika. V současné době působí rovněž na NEWTON University, v Centru ekonomických disciplín, kde se věnuje výuce matematických metod a statistiky a také bankovnictví a pojišťovnictví. Je autorkou více než sta publikací týkajících se nejen pojišťovnictví, ale i dalších oblastí, které jsou s pojišťovnictvím provázané. Rovněž působí jako členka státnicových komisí, byla též členkou zkušební komise pro pojistné zprostředkovatele. Během své akademické dráhy absolvovala řadu stáží na prestižních evropských i mimoevropských univerzitách. V rámci rozvoje mezinárodní spolupráce je ambasadorkou několika projektů kreditové mobility. Je držitelkou dvou zahraničních cen za rozvoj mezinárodní spolupráce, a to křišťálové ceny rektora Cairo University a ceny rektora Tashkent State University of Economics. Ve své výzkumné činnosti se zabývá vývojem pojistných trhů a jeho trendy, modelováním katastrofických rizik a celkově finančním zdravím institucí působících na českém pojistném trhu i nad jeho rámec.

Ing. Katarína Izáková, PhD., je absolventkou Ekonomické fakulty Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici, kde rovněž získala doktorát z oboru ekonomie a management a kde přednáší pojišťovnictví, bankopojišťovnictví, finance a mezinárodní finance. V rámci svého výzkumu se podílela na více než 60 odborných příspěvcích a třech vysokoškolských učebnicích. Ve své výzkumné činnosti se zaměřuje na vybrané aspekty pojišťovnictví, zkoumání principů Corporate governance a ESG, společenskou zodpovědnost a aktuální problémy v kontextu financí. Před nástupem do akademické sféry pracovala v bance na několika pozicích, např. jako specialistka stavebního spoření nebo kontrolérka, a jako rozpočtářka na slovenském Úřadě práce, sociálních věcí a rodiny.

Věnováno vzpomínce na doc. Ing. Arnošta Böhma, CSc.

Předmluva

Vítám vás u knihy, která otevírá dveře do světa pojišťovnictví a pojistných trhů – světa, který je často považován za komplikovaný, ale zároveň je nepostradatelnou součástí našeho každodenního života. Pojišťovnictví, to nejsou jen pojistné smlouvy či pojistné produkty, ale především se jedná o ochranu toho, co je pro nás nejcennější, o zabezpečení stability a bezpečí v nejistých časech. Monografie „Pojišťovnictví: vybrané aspekty pojistných trhů“ poskytuje komplexní pohled na pojišťovnictví a pojistné trhy, ať už jste začátečník, který se chce seznámit se základními pojmy, nebo zkušený profesionál, který hledá nové poznatky a perspektivy.

Žijeme v době velkého pokroku a ve vyspělé společnosti. Je možné vyléčit řadu nemocí, složitou a náročnou práci vykonávají počítače, není problém přepravovat se na velké vzdálenosti v relativně krátkém čase či vést rozhovor s někým, kdo je na tisíce kilometrů vzdálen. Přes všechen tento pokrok a technickou a společenskou vyspělost však zatím nejsme schopni ovládat počasí, řídit své životy, předpovídat nemoci, různé katastrofy a havárie.

Ve světě, kde rizika mohou přijít nečekaně a s devastujícími následky, je pojištění jedním z klíčových instrumentů, jak se jim bránit. Od pojištění majetku, pojištění odpovědnosti za škodu přes zdravotní pojištění až po životní pojistky – všechny tyto pojistné produkty nám umožňují žít s větším klidem a jistotou.

V posledních letech se pojišťovnictví dynamicky mění vlivem nových technologií a globálních výzev. Významný dopad na toto odvětví má zejména využití umělé inteligence. Umělá inteligence umožňuje lépe analyzovat rizika, personalizovat nabídky a zlepšovat procesy likvidace pojistných událostí. Pokročilé algoritmy a strojové učení pomáhají předvídat škody, identifikovat pojistné podvody a optimalizovat klientský servis. Díky pokročilým analytickým nástrojům mohou komerční pojišťovny nabízet personalizované produkty, které lépe odpovídají individuálním potřebám a rizikovým profilům klientů. Díky využití umělé inteligence se pojišťovnictví stává efektivnějším, přesnějším a flexibilnějším, což je důležité také v souvislosti s rostoucí frekvencí kybernetických útoků a tím větší zranitelností v digitálním prostředí.

Dalším klíčovým tématem v našem současném světě, které rozhodně nelze ignorovat, jsou změny klimatu. Extrémní počasí, stoupající hladiny moří, oceánů a další ekologické výzvy přinášejí nová rizika, na která musí odvětví pojišťovnictví reagovat. Změny klimatu ovlivňují frekvenci a intenzitu pojistných událostí, což vyžaduje inovativní přístupy k systémovému řízení rizik. Komerční pojišťovny tak investují do výzkumu a vývoje nových produktů, které splňují kritéria ESG (Environmental, Social, and Governance) a jež lépe pokryjí rizika spojená s klimatickými změnami, a zároveň podporují iniciativy a aktivity zaměřené na udržitelnost a prevenci. Vznikají nové pojistné produkty, které podporují ekologicky a společensky odpovědné chování, jako jsou pojištění pro obnovitelné zdroje energie nebo produkty zaměřené na podporu diverzity a inkluze.

Speciální pozornost je nutné také věnovat etice a regulaci v pojišťovnictví. Spravedlivý a transparentní přístup je základem důvěry mezi komerčními pojišťovnami a jejich klienty. Diskutují o nejnovějších právních rámcích, standardech a normách, které zajišťují, že pojišťovnictví plní svou roli odpovědně a efektivně.

Výše zmíněná klíčová témata tvoří jádro této monografie, které je doplněno teoretickým základem, jak z oblasti pojišťovnictví, tak z oblasti risk managementu. V publikaci je zpracováno velké množství poznatků, informací, názorů i statistických dat. Za jednoznačný přínos pro teorii i hospodářskou praxi pak považuji otevření velmi důležitých a dlouhodobě neřešených problematických oblastí. V daných souvislostech se jedná zejména o problém prodlužování lidského věku a s tím související stárnutí populace, které vytváří tlak na ufinancování postaktivního věku, dále o problematiku důsledků ztráty soběstačnosti členů společnosti, přičemž v penzijní oblasti je situace u nás v České republice přímo fatální.

Na závěr si dovolím být trochu osobní. Problematika, které je celá monografie věnována, je mi velmi blízká. Při svém působení v akademickém prostředí jsem se pojišťovnictví a pojistným trhům věnovala v rámci svých pedagogických i vědeckých aktivit. Moje milé kolegyně, autorky této monografie, Ing. Bc. Karina Tatek Benetti, Ph.D. a Ing. Katarína Izáková, PhD., se pustily do nelehké práce, která se vyplatila. Spojily své síly a znalosti, aby nám nabídly tuto komplexní a aktuální publikaci, která reflektuje jak jejich bohaté zkušenosti, tak i nadšení pro neustálé inovace a zlepšování pojišťovnictví. Tato kniha je skvělým počinem dvou úžasných vědeckých osobností a základem pro další výzkumnou práci. Budu ráda, když se pro vás, čtenáře, stane užitečným a inspirativním zdrojem informací, který vás obohatí o nové znalosti a současně vám pomůže ocenit význam a hodnotu pojišťovnictví v našem moderním světě.

květen 2024 doc. Ing. Dana Martinovičová, Ph.D., MBA

Úvodní slovo autorek

Vážení čtenáři,

je tomu již patnáct let, kdy jsem měla možnost spolupracovat s doc. Ing. Arnoštem Böhmem, CSc., na monografii Pojišťovnictví a regulace finančních trhů (pod původním příjmením Mužáková). Jeho vzpomínce jsem si dovolila, se souhlasem spoluautorky, věnovat tuto knihu. Od té doby pojišťovnictví prošlo mnoha změnami a v současné době čelí novým zajímavým výzvám nejen v oblasti regulace, ale i v mnoha dalších. Některé ze změn, zejména v kontextu integrace finančních služeb, jsme zachytily o rok později společně s kolegyní Ing. Andreou Kobík Valihorovou, Ph.D., v monografii Integrace evropských finančních trhů: identifikace, klasifikace a analýza faktorů ovlivňujících integraci vybraných segmentů finančního sektoru České republiky, která byla z vědeckého hlediska velmi úspěšná.

Nyní se vám dostává do rukou monografie Pojišťovnictví: vybrané aspekty pojistných trhů, která vznikla jako jeden z výstupů mnohaleté spolupráce dvou vědeckých pracovišť – Katedry ekonomické statistiky na Ekonomické fakultě Technické univerzity v Liberci a Katedry financí na Ekonomické fakultě Univerzity Mateja Bela v Bánské Bystrici.

V současné době se oblast pojišťovnictví, stejně jako oblast finančních služeb, nachází na prahu nové éry plné výzev. V textu se nejprve zabýváme teoretickými východisky z pohledu pojištění a pojišťovnictví jako finanční kategorie, pojmy pojistné teorie, asymetrií informací a morálním hazardem a dále pak i velmi zevrubným pohledem na pojem riziko a jeho členění, risk managementem a pojištěním a jeho členěním. Ve dvou následujících kapitolách zaměřujeme pozornost na sociální (veřejné) a dále pak na komerční (soukromé) pojištění.

V poslední kapitole uvádíme aktuální trendy vývoje pojistných trhů nejen v kontextu direktivních politik týkajících se udržitelnosti, jež ve svém důsledku mohou deformovat pojistný trh, ale rovněž s akcentem na technologické inovace a digitalizaci v pojišťovnictví. Současná digitální transformace pojišťoven s sebou nese nejen nová rizika a výzvy, ale přináší rovněž nové InsurTech produkty, které mohou díky individualizaci nabídek hrát zásadní roli pro klienty zejména v oblasti neživotního pojištění osob.

V neposlední řadě idenfitikujeme čtyři základní mezery v pojistné ochraně, které jsou urychlené současnými trendy v pojišťovnictví. A nakonec nastiňujeme základní tendence vývoje v pojišťovnictví.

Hlavní přínos monografie spočívá nejen ve shromáždění značného množství provázaných informací, statistických dat, definování nových trendů z oblasti pojišťovnictví, ale též v tom, že přináší nový pohled na problematiku risk managementu v současném globálním prostředí obohacený o znalostní filtr. Kniha je též obecnějším průvodcem k přístupu řízení rizik, který je použitelný pro jakoukoliv organizaci a může sloužit jako základní podklad pro řízení rizik.

Tato monografie přispívá k prohloubení znalostí v oblasti pojišťovnictví tím, že poskytuje komplexní přehled nejen vývoje pojistných trhů, ale rovněž hlavních problémů, kterým současné pojišťovnictví čelí. Lze ji doporučit všem zájemcům o problematiku pojišťovnictví, potažmo finančních služeb, z řad širší i odborné veřejnosti, a může sloužit i jako zdroj informací pro další výzkum.

V Liberci a Bánské Bystrici dne 20. května 2024

Bc. Ing. Karina Tatek Benetti, Ph.D.

Ing. Katarína Izáková, Ph.D.

Metodologická východiska

Hlavním cílem monografie je poskytnout komplexní přehled vývoje pojistných trhů, hlavních výzev, kterým čelí současné pojišťovnictví, a rovněž definovat aktuální trendy ve směřování této velmi zajímavé oblasti finančních služeb. Pozornost je zaměřena na teoretická východiska pro definitorické zařazení kategorií pojištění a pojišťovnictví, uvedení základních konceptů sociálního a komerčního pojištění v kontextu současného vývoje.

Základními metodami využitými pro splnění hlavního cíle byly následující metody vědecké práce: rešerše odborné literatury (zejména odborných článků, monografií a také legislativy), odborných studií a výsledků výzkumu renomovaných společností, komparativní analýza, syntéza dílčích poznatků, deskripce, indukce, explanace a statistická analýza.

Seznam vybraných zkratek

AI (Artificial Intelligence) – Umělá inteligence

ALM (Asset Liability Management) – Řízení aktiv a pasiv

API (Application Programming Interface) – Programovací rozhraní aplikace

ARM (Advanced Risk Management) – Pokročilé řízení rizik

AUM (Assets Under Management) – Spravovaná aktiva

BCBS (Basel Committee on Banking Supervision) – Basilejský výbor pro bankovní dohled

BCP (Business Continuity Planning) – Plánování kontinuity podnikání

BIA (Business Impact Analysis) – Analýza dopadu na podnikání

CEIOPS (Committee of European Insurance and Occupational Pensions Supervisors) – Výbor evropských orgánů dohledu nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým důchodovým pojištěním

CEO (Chief Executive Officer) – Výkonný ředitel

CFO (Chief Financial Officer) – Finanční ředitel

CRD (Capital Requirements Directive) – Směrnice o kapitálových požadavcích

CRO (Chief Risk Officer) – Ředitel pro řízení rizik

CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive) – Směrnice EU k vykazování podnikové udržitelnosti

ČNB (Czech National Bank) – Česká národní banka

ČSSZ (Czech Social Security Administration) – Česká správa sociálního zabezpečení

ČSÚ (Czech Statistical Office) – Český statistický úřad

D2C (Direct-to-Consumer) – Přímo ke spotřebiteli

DAM (Digital Advisory Model) – Model digitálního poradenství

DARMM (Data Analytics and Risk Management Model) – Analýza dat a model řízení rizik

DEM (Digital Ecosystem Model) – Model digitálního ekosystému

DT (Digital Transformation) – Digitální transformace

E&O (Errors and Omissions Coverage) – Pojištění chyb a opomenutí

EIOPA (European Insurance and Occupational Pensions Authority) – Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penze

ERM (Enterprise Risk Management) – Řízení podnikových rizik

ESG (Environmental, Social, and Governance) – Environmentální, sociální a správní aspekty

EU (European Union) – Evropská unie

EUROATOM (European Atomic Energy Community) – Evropské společenství pro atomovou energii

GA (Geneva Association) – Ženevská asociace

GDPR (General Data Protection Regulation) – Obecné nařízení o ochraně osobních údajů

GFIA (Global Federation of Insurance Associations) – Globální federace pojišťovacích asociací

GRC (Governance, Risk Management, and Compliance) – Správa, řízení rizik a shoda

IAA (International Actuarial Association) – Mezinárodní aktuaristická asociace

IAIS (International Association of Insurance Supervisors) – Mezinárodní asociace orgánů dohledu v pojišťovnictví

IAS (International Accounting Standards) – Mezinárodní účetní standardy

ICAAP (Internal Capital Adequacy Assessment Process) – Interní proces hodnocení kapitálové přiměřenosti

IFRS (International Financial Reporting Standards) – Mezinárodní standardy účetního výkaznictví

IoT (Internet of Things) – Internet věcí

IPM (Insurtech Partnership Model) – Model partnerství Insurtech

ISO (International Organization for Standardization) – Mezinárodní organizace pro normalizaci

IT (Information Technology) – Informační technologie

KYC (Know Your Customer) – Poznej svého zákazníka

MCR (Minimum Capital Requirement) – Minimální kapitálový požadavek

MDGs (Millennium Development Goals) – Rozvojové cíle tisíciletí

Natcat (Natural Catastrophes) – Přírodní katastrofy

NESD (The New Economics for Sustainable Development) – Nová ekonomika pro udržitelný rozvoj

ODIM (On-Demand) – Na vyžádání (na požádání)

OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) – Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj

ORSA (Own Risk and Solvency Assessment) – Vlastní hodnocení rizik a solventnosti

OSN (United Nations) – Organizace spojených národů

P2P (Peer-to-Peer) – Rovný s rovným

PLD (Product Liability Directive) – Směrnice o odpovědnosti za výrobek

PSI (Principles for Sustainable Insurance) – Principy udržitelného pojištění

QIS (Quantitative Impact Study) – Kvantitativní dopadová studie

RCSA (Risk and Control Self-Assessment) – Samoocenění rizik a kontrol

RWA (Risk-Weighted Assets) – Rizikově vážená aktiva

SCR (Solvency Capital Requirement) – Kapitálový požadavek pro solventnost

SDGs (Suistanable Development Goals) – Cíle udržitelného rozvoje

TCFD (The Task Force on Climate-related Financial Disclosures) – Pracovní skupina pro zveřejňování finančních informací souvisejících s klimatem

TNFD (The Task Force on Nature-related Financial Disclosures) – Pracovní skupina pro zveřejňování finančních informací souvisejících s přírodou

TNI (Technical Normalization Information) – Technická normalizační informace

UBI (Usage-Based Insurance) – Pojištění podle použití

UNEP FI (United Nations Environment Programme Finance Initiative) – Finanční iniciativa programu Organizace spojených národů pro životní prostředí

UNEP FI PSI (United Nations Environment Programme Finance Initiative – Principles for Sustainable Insurance) – Finanční iniciativa programu Organizace spojených národů pro životní prostředí – principy udržitelného pojištění

USD (United States Dollar) – Americký dolar

UVM (University of Vermont) – Univerzita ve Vermontu

VaR (Value at Risk) – Hodnota v riziku

WHO (World Health Organization) – Světová zdravotnická organizace

Poděkování

Upřímné poděkování patří oběma recenzentům, prof. Ing. Evě Ducháčkové, CSc., a prof. Ing. Jaroslavu Daňhelovi, CSc., kteří přispěli cennými připomínkami ke zvýšení kvality této monografie.

Dále bychom rády poděkovaly vedoucím našich kateder za vytvoření podmínek, které napomohly při zpracování této publikace.

V neposlední řadě bychom také rády poděkovaly svým rodinám, které nám připravily vynikající zázemí pro naši práci.

Monografie byla vydána za podpory výzkumného projektu Interní grantové soutěže IGA-41_KTB „Pojišťovnictví – vybrané aspekty pojistných trhů“ a s podporou Katedry ekonomické statistiky EF TUL. Struktura knihy odpovídá cílům projektu.

Část podkladů pro napsání této publikace byla získána během zahraničních stáží na Univerzitě Mateja Bela, která se uskutečnila za podpory projektu Erasmus+: Erasmus.

1Teoretická východiska pojištění apojišťovnictví

Pojišťovnictví spolu sbankami afinančními firmami tvoří finanční trh, jehož úloha je vmoderním tržním hospodářství zcela jedinečná anezastupitelná. Finanční trh mnozí ekonomové považují za indikátor zdraví ekonomiky jako celku. Některé teorie uvádějí, že finanční trh ajeho vývoj je indikátorem budoucího vývoje celé ekonomiky. Pojišťovny hrají na finančním trhu důležitou roli jako jedny znejvětších investorů ave svém důsledku působí jako vestavěné stabilizátory ekonomiky. Zajištění prosperity afinančního zdraví pojišťoven tvoří základ zdraví finančního trhu jako celku.

1.1Pojištění apojišťovnictví jako finanční kategorie

Pojišťovnictví jako jedno zdůležitých odvětví tržní ekonomiky nabízí na finančním trhu své zboží nebo služby, tj. pojištění azajištění. Pojištění je zaměřeno na pojistnou ochranu atvorbu technických rezerv ajejich využití. Je součástí finančního systému, speciálním odvětvím finančních služeb, které poskytuje občanům, podnikatelům adalším subjektům (Čejková, Nečas, Martinovičová, 2011). Košík (2007, s. 9) definuje pojišťovnictví jako „vědní obor, který studuje ekonomické vztahy, které vznikají vpojištění mezi pojistníkem apojišťovnou. Zkoumá vývoj jednotlivých produktů zpohledu krytí rizik, vývoj pojistných událostí, ekonomickou vyváženost pojištění, prodej produktů aekonomiku samotné pojišťovny“. Podle Daňhela akol. (2005) představuje pojišťovnictví specifické odvětví ekonomiky, zahrnující všechny specializované instituce– komerční pojišťovny–, apojišťovnictví vtomto kontextu představuje průřezovou ekonomiku sloužící kovlivňování sektorových ekonomik.

Obecně platí, že pojištění je koncipováno ve dvou základních systémech. Prvním znich je systém veřejného pojištění, jehož součástí je zdravotní asociální pojištění. Stát stanoví obecně závaznými předpisy podmínky pro zřizování pojišťoven, které se mohou takovým pojištěním zabývat, způsob jejich financování, účast státu na správě afinancování těchto pojišťoven. Stát zároveň určuje okruh pojištěnců arozsah pojistné ochrany voblasti zdravotního asociálního pojištění. Stát také určuje subjekty, dohled nad jejich činností. Druhým systémem je soukromé (komerční) pojištění, které se zabývá pojistnou ochranou na obchodním principu, ato prostřednictvím soukromých pojišťoven, které mají charakter soukromých akciových společností či družstev (vČeské republice). Soukromé pojištění je upraveno obecnými právními předpisy aje pod dohledem nezávislého orgánu veřejné moci. Komerční formu pojištění realizují nejen soukromé (komerční) pojišťovny, ale také penzijní společnosti, doplňkové penzijní společnosti azdravotní pojišťovny, ato na základě doplňkové formy kzákladnímu zdravotnímu asociálnímu pojištění astarobnímu důchodovému spoření (Chovan, 2006). Rovněž lze pro sjednání pojistných produktů využít distribuční sítě bank vrámci tzv. bankopojištění.

Rozdělení pojistného trhu na soukromý aveřejný sektor je důsledkem vývoje lidské společnosti. Sociální ochrana reagovala vprůběhu staletí na různé potřeby, které přinášel technologický ahospodářský rozvoj. Vreakci na první adruhou průmyslovou revoluci se v19. století objevila moderní forma sociální ochrany. Třetí revoluce vyvolaná světovými válkami pokračuje v21.století čtvrtou průmyslovou revolucí, která digitalizuje klasickou výrobu ařízení alidé jsou nahrazováni stroji, což má za následek nezaměstnanost. Pro dobré fungování společnosti je nezbytná určitá míra solidarity. Solidarita má dnes charakter občanské reciprocity, která zajišťuje garanci občanských práv apovinnou podporu (Tomeš, Šámalová akol., 2017).

Sociální zabezpečení se vztahuje na mnoho společenských situací, např. stáří, nemoc, nezaměstnanost. Sociální situace je spojena se společenským rizikem, které je uznáváno jako závažné, protože ekonomicky asociálně ohrožuje existenci člověka, ajeho řešení vyžaduje sociální ochranu, neboť postižená osoba nebo její rodina není schopna následky rizika sama odvrátit (Pastoráková akol., 2017).

Rozsah veřejného (sociálního) asoukromého pojištění se vjednotlivých zemích liší vzávislosti na mnoha faktorech (tradice, sociální politika vlády adaňová politika). Hospodářský, politický ahistorický kontext ovlivňuje diferenciaci sociálních adůchodových systémů mezi zeměmi.

Základní charakteristiky soukromého aveřejného pojištění jsou uvedeny vtabulce 1.1.

Tab. 1.1 Základní rozdíly mezi veřejným asoukromým pojištěním

Charakteristika veřejného pojištění

Charakteristika soukromého pojištění

pojištění je povinné

pojištění je dobrovolné (svýjimkou povinně smluvního pojištění)

povinnost pojistit je dána zákonem (zvláštní postavení má zákonné pojištění)

pojištění vzniká na základě vlastního rozhodnutí zájemce opojištění (výjimku tvoří pojištění povinně smluvní)

neuzavírá se pojistná smlouva

uzavírá se pojistná smlouva

výši pojistného určuje zákon

výše pojistného závisí na dohodnutých podmínkách vpojistné smlouvě ana ocenění přeneseného rizika

výši pojistného plnění určuje zákon

výše pojistného závisí na dohodnutých podmínkách vpojistné smlouvě

princip solidarity platí vplném rozsahu

princip solidarity platí jen vrámci pojistného kmenu dané pojišťovny

Zdroj: vlastní zSivák akol. (2015)

Komerční (soukromé) pojištění se vyznačuje tím, že pojistné je stanoveno na základě velikosti rizika, ato na principu ekvivalence– tj. velikost příspěvku zúčastněných subjektů závisí na velikosti rizika. Obvykle má dobrovolnou formu. Ve veřejném pojištění je pojistné pro všechny účastníky stanoveno stejným způsobem (obvykle procentem zpříjmu). Vsociálním (veřejném) pojištění se uplatňuje zásada solidarity, kdy všichni zúčastnění platí stejnou procentní sazbu, ale dávky jsou vypláceny pouze osobám postiženým sociálním rizikem (např. vpřípadě nezaměstnanosti pobírají dávky vnezaměstnanosti). Dalším typickým znakem je, že se na platbách pojistného podílí stát, který hradí pojistné za děti, studenty, důchodce azaměstnavatele, kteří část pojistného odvádějí za své zaměstnance.

1.2Pojmy pojistné teorie

Pojistný trh je nedílnou součástí finančního trhu, kde se střetává nabídka spoptávkou. Nabídku pojistných trhů tvoří primárně pojišťovny apřípadně ibanky vrámci produktů tzv. bankopojištění, pojistné produkty mohou nabízet rovněž zprostředkovatelé pojištění.

1.2.1Pojistný trh ajeho subjekty

Ministerstvo financí ČR uvádí, že vsektoru pojišťovnictví působí zejména následující instituce aosoby:

•pojišťovny, zajišťovny ajejich profesní asociace– Česká asociace pojišťoven (ČAP), Asociace penzijních společností ČR (APSČR);

•klienti (zákazníci)– zájemci opojištění, pojistníci, pojištění, obmyšlení, oprávněné osoby;

•pojišťovací zprostředkovatelé, samostatní likvidátoři pojistných událostí ajejich profesní asociace– Asociace českých pojišťovacích makléřů (AČPM);

•Česká kancelář pojistitelů;

•orgán vykonávající dohled– Česká národní banka;

•Ministerstvo financí ČR– agenda státního příspěvku vdoplňkovém penzijním spoření DPS (penzijním připojištění, PP);

•subjekty mimosoudního řešení spotřebitelských sporů– finanční arbitr, Kancelář ombudsmana České asociace pojišťoven.

Aby bylo možné přesně vymezit jednotlivé subjekty pojistného trhu, je nutné vytvořit potřebné základní pojmové instrumentárium.

Mezi základní pojmy pojistného trhu ajeho subjektů patří:

•pojistitel: právnická osoba, která má oprávnění provozovat pojištění (pojišťovna);

•zajistitel: právnická osoba, jejíž činností je přebírání pojistných rizik postoupených pojišťovnou nebo jinou zajišťovnou, se sídlem na území České republiky, která provozuje zajišťovací činnost podle zákona opojišťovnictví, nebo právnická osoba se sídlem vzahraničí, která provozuje zajišťovací činnost vsouladu správní úpravou země svého sídla;

•pojistník: osoba (fyzická či právnická), která uzavřela pojistnou smlouvu spojistitelem ajež se ve smlouvě zavázala platit pojistné za pojistnou ochranu;

•pojištěný: osoba, na jejíž majetek, odpovědnost za škody, život nebo zdraví se pojištění vztahuje;

•obmyšlený: osoba, ve prospěch, které bylo vyplaceno pojistné plnění vpřípadě úmrtí pojištěného (vpojištěních, kde je kryto riziko úmrtí);

•oprávněná osoba: osoba, které vzniklo právo na pojistné plnění.

1.2.2Další významné pojmy související spojistnou problematikou

Mezi další základní pojmy související spojistnou problematikou patří:

•pojistka: potvrzení ouzavření pojistné smlouvy;

•pojistná doba: doba, na kterou je sjednáno pojištění vpojistné smlouvě;

•pojistná metoda: slouží ktvorbě arozdělování peněžního rezervního fondu;

•pojistná smlouva: představuje právní dokument, který završuje dvoustranný právní akt, na jehož základě vzniká smluvní pojištění fyzických aprávnických osob;

•pojistné podmínky: obsahují právní úpravu určitého pojistného produktu; uplatňují se všeobecné atzv. zvláštní pojistné podmínky;

•pojistné riziko: souhrn rizik krytých příslušným druhem pojištění tak, jak jsou převzata pojišťovnou; riziko, na které pojišťovna může uzavřít pojistnou smlouvu na základě pojistně technických podmínek;

•pojistný fond: peněžní rezervní fond, který se tvoří arozděluje na základě tzv. pojistné metody;

•pojistný kmen: souhrn pojistných smluv, které pojišťovna vrámci určitého druhu pojištění spravuje;

•pojistný zájem: oprávněná potřeba ochrany před následky pojistné události;

•pojištění obnosové: soukromé pojištění, jehož účelem je získání obnosu, tj. dohodnuté finanční částky vdůsledku pojistné události ve výši, která je nezávislá na vzniku nebo rozsahu škody;

•pojištění škodové: soukromé pojištění, jehož účelem je náhrada škody vzniklé vdůsledku pojistné události;

•všeobecné pojistné podmínky: pojistné podmínky pro určitý druh pojištění; určují charakteristiku pojmu pojistná událost (vymezení rizik krytých vrámci daného pojistného produktu včetně výčtu výluk zpojištění), způsob uzavření pojistné smlouvy, začátek, dobu trvání aukončení pojištění, výluky zpojištění, předmět pojištění, podmínky poskytování azpůsob propočtu velikosti pojistného plnění; jsou součástí pojistné smlouvy;

•zvláštní pojistné podmínky: konkrétní pojistné podmínky pro dané pojištění, konkretizují všeobecné pojistné podmínky; jsou dohodnuty vpojistné smlouvě.

1.3Fenomén asymetrie informací na pojistných trzích

Jedním zvýznamných atributů pojišťovnictví je asymetrie informací mezi poskytovatelem aspotřebitelem na pojistném trhu. Knejdůležitějším vědeckým textům vysvětlujícím roli asymetrie informací na trzích patří práce G. A. Akerlofa, A. M. Spence aJ. E. Stiglitze, kteří za ni vroce 2001 dostali Nobelovu cenu. J. E. Stiglitz ve svém článku „Asymetrie informací aekonomické politiky“ (Stiglitz, 2001) popisuje jejich přínos takto: „Důvodem pro udělení Nobelovy ceny byla podle její komise naše práce oasymetrii informací, oúčinku nedokonalých informací, jejichž příčinou je fakt, že různí lidé na trhu vědí různé věci. Například ten, kdo prodává automobil, oněm ví více než kupující; osoba zřizující si pojištění ví více otom, jaká je její šance, že bude bourat (protože ví, jak umí jezdit), než pojišťovací agent; dělník bude nejspíše vědět víc osvých schopnostech než jeho eventuální zaměstnavatel; subjekt půjčující si peníze ví lépe než jeho věřitel, zda ajak kvalitně bude moci splácet, atak podobně. Asymetrie informací jsou sice jen jednou stránkou nedokonalosti informací, přitom však všechny tyto složky dohromady– nehledě na to, jak jsou malé– mohou mít nezměrné důsledky.

Naše modely pomohly osvětlit, proč trhy nefungují tak, jak by měly podle standardních teorií: proč trhy vůbec nemusí existovat, proč nemůže existovat nezaměstnanost, proč může existovat systém přídělového poskytování úvěrů. Osvětlují také to, proč šoky, které ekonomika zažívá, se mohou dále prohlubovat, aproč jejich dopad přetrvává ještě dlouho poté, co byla původní příčina překonána.

Jeden znejzásadnějších výsledků naší práce se týká teorie Adama Smitha, že konkurenční trhy jsou vedeny ‚jakoby neviditelnou rukou‘ kefektivním výkonům. Znašich analýz vyplynulo, že ona neviditelná ruka nejenže není vidět, ale hlavně že vůbec neexistuje, či přinejmenším sešla věkem. Spolu sBrucem Greenwaldem zColumbia University jsme dokázali, že vtržní ekonomice mohou existovat intervence ze strany vlády, které prospívají všem– přestože vláda ‚trpí‘ stejným nedostatkem dokonalých informací jako soukromý sektor.“

Nutno zdůraznit ještě jednu důležitou myšlenku prof. Stiglitze, kterou uvádí na konci výše zmíněného článku: „Myšlenky, ideje, mohou být někdy stejně mocné jako zájmy. Táhnou-li staré ideologie azájmy za jeden provaz, jako mnohokrát vminulosti, je některým zájmům vyhověno, jiným ne. Informační asymetrie jsou úzce spojeny sasymetriemi ekonomické (tržní) síly. Je úkolem vlád, aby napravovaly nejen selhání trhů, ale ityto mocenské asymetrie.“

Podrobnější analýzu Stiglitzova přístupu kasymetrii informací, včetně kritických poznámek ktomuto přístupu, argumentů ve prospěch tohoto konceptu ataké konsekvencí svědčících pro odůvodnění státních zásahů do pojistného trhu ztitulu problému asymetrie informace mezi klientem apojišťovnou rozpracovali Ducháčková aDaňhel (2010).

Vsouvislosti spojmem asymetrie informací je nutné pro úplnost uvést další významný aspekt, který hovoří pro regulaci, ato je morální hazard.

1.3.1Morální hazard

Morálním hazardem rozumíme nebezpečí, že se subjekty mohou do budoucna chovat rizikověji, neboť budou předpokládat, že plně neponesou případné ztráty (MF ČR, 2009).

Morálnímu hazardu ajeho pojetí od minulosti až po současnost se věnují autoři Urban akol. vsouhrnné publikaci Morální hazard: vymezení, příčiny adůsledky (2010). Hlavní myšlenky ztéto publikace uvádíme dále.

Pojem morální hazard již od 17. století sloužil anglickým pojišťovnám koznačení pojistitelných rizik, jež souvisely se změnou chování pojištěných osob poté, co pojištění uzavřely. Byl tedy označením pro možný, či dokonce pravděpodobný pokles jejich odpovědnosti či opatrnosti ve vztahu krizikům, tedy de facto byl označením pro změnu pravděpodobnosti, že riziko nastane po uzavření smlouvy (změnu ve smyslu negativním, tedy zvýšení pravděpodobnosti). Podstatné je, že je irelevantní, zda ke změně chování pojištěných osob ve vztahu kdanému riziku dochází vědomě, či nevědomě.

Zekonomického pohledu je morální hazard jednou zforem tržního selhání, je to situace, kdy subjekt nenese všechny náklady či nezískává všechny výnosy svého počínání, achová se tedy způsobem, jež je sice zjeho pohledu racionální, avšak nepřispívá krůstu blahobytu společnosti jako celku, protože celkové národohospodářské náklady důsledků jeho chování jsou vyšší než hodnota, kterou on sám získává.

Vpojistné praxi se rozeznává morální hazard ex ante, tedy ztradičního pohledu, kdy existence možnosti pojištění zvyšuje sklon pojištěného kriskantnímu jednání, amorální hazard expost, kdy existence pojištění posiluje sklon čerpat určité služby, které má pojištěná osoba předplacené– může se jednat oslužby zdravotní péče.

Vsoučasné pojistné praxi se pojišťovny morálnímu hazardu brání rozličnými způsoby (záleží na jeho konsekvencích)– od spoluúčasti přes výluky zpojištění až po kvalifikaci daného chování jako trestný čin.

1.3.2Asymetrie informací amorální hazard

1.4Pojem riziko ajeho aspekty

1.4.1Vymezení pojmu riziko

3.Potravinářský průmysl: Možnost, že vdůsledku určitého nebezpečí vpotravinách dojde kurčitému negativnímu vlivu.

Dimenze

Riziko

Data

1.4.2Riziko versus hrozba

1.4.3Základní druhy aklasifikace rizik

1.4.4Druhy aklasifikace finančních rizik

ÚVĚROVÉ RIZIKO

TRŽNÍ RIZIKO

OPERAČNÍ RIZIKO

OBCHODNÍ RIZIKO

SYSTÉMOVÉ NEBOLI SYSTEMICKÉ RIZIKO

1.4.5Další klasifikace finančních rizik

1.4.6Rizika vpojišťovnictví

PODNIKATELSKÁ RIZIKA POJIŠŤOVNY

RIZIKA, KTERÉ POJIŠŤOVNA PŘEBÍRÁ KE KRYTÍ VRÁMCI SVÝCH POJISTNÝCH PRODUKTŮ

1.4.7Rizika finančních konglomerátů

1.4.8Vývojové trendy voblasti rizik

1

1.5Risk management

1.5.1Teoretický koncept risk managementu

1.5.2ISO normy voblasti řízení rizik

1.5.3Řízení podnikových rizik

1.6Pojem pojištění ajeho členění