Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Vedoucí autorského kolektivu: Dr. Ing. et Ing. Miroslav Kravka

Autorský kolektiv: Ing. Radek Dymák, Ing. Michal Henek, Ing. Petr Hrůza, PhD., Ing. Martin Kouba, Prof. Ing. Ivo Kupka, CSc., Ing. David Sokol

Plantáže dřevin pro biomasu, vánoční stromky a zalesňování zemědělských půd

Recenzovali: Prof. Ing. Vilém Podrázský, CSc., RNDr. Oldřich Syrovátka, CSc.

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

© Grada Publishing, a.s., 2012
Cover Design © Grada Publishing, a.s.
CoverPhoto © fotobanka Allphoto

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
jako svou 4763. publikaci
První vydání, Praha 2012
Odpovědný redaktor: Jan Roubal
Sazba: Lucie Němcová
Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s., Husova 1881, Havlíčkův Brod
Počet stran: 104

Publikace z nakladatelství Grada Publishing, a.s. si můžete zakoupit u svého
knihkupce nebo objednat v Zákaznickém servisu nakladatelství
Grada Publishing, a.s., U Průhonu 22, 170 00 Praha 7, tel.: 234 264 511,
fax: 234 264 400, e-mail: obchod@grada.cz, www.grada.cz.
Na Slovensku objednávejte knihy na adrese:
Zásielková služba Grada Slovakia, spol. s r. o., Moskovská 29, 811 08 Bratislava,
Slovensko, tel.: 02/556 45 189, fax: 02/556 45 289, e-mail: grada@grada.sk

Pokud máte pocit, že byste nám chtěli sdělit něco ohledně této knihy, napište,
prosím, na adresu redakce: koedice@grada.cz.

ISBN 978-80-247-3925-0

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7925-6 pro formát PDF
ISBN 978-80-247-7926-3 pro formát EPUB

Poděkování

Části publikace vznikly v rámci projektu 2A-3TP1/019. Tento projekt byl realizován za finanční podpory z  prostředků státního rozpočtu prostřednictvím Ministerstva průmyslu a obchodu ČR. Jedná se zejména o kap. 1–3, 4.1., 5.1.1., 5.2.1., 6.1., 8 a 9.

Autoři děkují oběma recenzentům za cenné připomínky, které byly vzneseny k rukopisu publikace a následně zapracovány do textu. Lze doufat, že rozsah a forma zpracování předloženého tématu budou dobře přijaty i našimi čtenáři.

Autorský
kolektiv

(Řazeno abecedně podle příjmení):

Ing. Radek Dymák

Mendelova univerzita v Brně, Ústav tvorby a ochrany krajiny. radek.dymak@mendelu.cz

Ing. Jan Matoušek

AGROSTAV Jevíčko. dymak@plantaglobe.com

Ing. Michal Henek

Mendelova univerzita v Brně, Ústav tvorby a ochrany krajiny. xhenek@mendelu.cz

Ing. Petr Hrůza, PhD.

Mendelova univerzita v Brně, Ústav tvorby a ochrany krajiny. hruza@mendelu.cz

Ing. Martin Kouba

Česká zemědělská univerzita, katedra pěstování lesů. koubam@fld.czu.cz
kouba@plantaglobe.com

Dr. Ing. et Ing. Miroslav Kravka

Mendelova univerzita v Brně, Ústav tvorby a ochrany krajiny. kravka@mendelu.cz
kravka@plantaglobe.com

Prof. Ing. Ivo Kupka, CSc.

Česká zemědělská univerzita, katedra pěstování lesů. kupka@fld.czu.cz

Ing. David Sokol

BAOBAB – péče o zeleň, s.r.o. sokol@baobab.cz

Recenzenti:

Prof. Ing. Vilém Podrázský, CSc.

Česká zemědělská univerzita.

RNDr. Oldřich Syrovátka, CSc.

Vysoká škola ekonomická.

Úvod

1.1. Cíl publikace

Cílem publikace je ukázat drobným a středním zemědělcům a jiným vlastníkům půdy, jak založit a pěstovat plantáže dřevin pro podnikání nebo samozásobení dřevem, respektive pro produkci vánočních stromků. Další cílovou skupinou jsou studenti vysokých a odborných škol zaměření na lesnictví, ochranu a tvorbu krajiny, zahradnictví a zemědělství.

Publikace má posloužit jako návod pro praktické plánování, založení a provoz v podmínkách malovýroby, tedy pro ty, kteří se budou těmito výrobními aktivitami zabývat spíše okrajově, nicméně i tak s cílem dosáhnout určité míry ekonomické efektivnosti. Čtenáři, kteří chtějí jít odborně více do hloubky, mohou využít odkazový bibliografický materiál.

1.2. Struktura publikace a práce s publikací

Publikace je zaměřena na tři velmi příbuzné činnosti v krajině: provoz plantáže rychle rostoucích dřevin, plantáže vánočních stromků a porosty vzniklé zalesňováním zemědělských půd. Autoři se snaží nabídnout praktický pohled na tento perspektivní segment v krajině nejen z pohledu trvale udržitelného využití zdrojů, ale i přínosu pro rozvoj venkova.

Některé kapitoly jsou členěny podle účelu (zaměření) plantáže, tedy zvlášť pro rychle rostoucí dřeviny, vánoční stromky nebo porosty zalesněných zemědělských půd – jedná se zejména o jejich zakládání, pěstování apod., tedy tam, kde mohou být mezi jednotlivými způsoby pěstování velké rozdíly a mohly by vzniknout škody při záměně doporučených metodik. Tam, kde může být pro všechna témata použit jednotný přístup, je problematika uvedena v jedné kapitole – jedná se zejména o ekonomické aspekty, ale i další opatření pro plantáže, mechanizaci apod.

Rozsah publikace a přehlednost nedovolují zejména uvádění a citování plných znění zákonů a jiných norem, pro tyto případy jsou uváděny citace a odkazy na internet, neboť tyto zdroje jsou volně a snadno dostupné pro všechny čtenáře. Autoři také považují za vhodné upozornit čtenáře na potřebu neustále sledovat vývoj zejména v legislativě a případných podpůrných opatřeních ze strany státu. V publikaci je zachycen stav této problematiky zhruba ke konci roku 2011.

Pojem
plantáž

Na první pohled se může zdát, že předkládaná publikace zahrnuje tři témata, která spolu málo souvisí. V této kapitole, a pak dále, se pokusíme vysvětlit, že se naopak jedná o činnosti velmi podobné.

Je možné předpokládat, že podíl intenzivně obhospodařované půdy bude u nás klesat, respektive že intenzivní výroba se bude soustřeďovat do nejproduktivnějších oblastí, popřípadě budou vlastníci půdy hledat nejefektivnější způsob jejího využití. Tento počínající trend je způsoben neudržitelností intervencí státu do organizace a provozu zemědělské výroby.

Intenzivní zemědělská výroba, tak jak byla provozována zejména v 70 a 80. letech minulého století a jejíž některé metody podporovány dotacemi přetrvávají dodnes, byla a je velmi škodlivá. To platí zejména v případech, je-li provozována na nevhodných pozemcích (sklon, skeletovitost, ovlivnění vodou apod.), kde neúměrně zatěžuje životní prostředí (zejména jako plošné znečištění – hnojením a použitím agrochemikálií). Při velmi vysoké nadprodukci potravin v naší zemi a celé Evropské unii není možné argumentovat ztrátou zemědělské produkce v republikovém měřítku při převedení části pozemků na méně intenzivní výrobu nebo zalesnění. Navíc se jedná o postupy, které se úplně (plantáže vánočních stromků, plantáže rychle rostoucích dřevin) nebo částečně (zalesňování zemědělských půd) obejdou bez dotací. Z hlediska vytváření lokálních pracovních příležitostí jsou navíc tyto provozy příznivější než alternativa intenzivního a plně mechanizovaného zemědělství.

S posledním vývojem v bioenergetice by bylo patrně vhodné zařadit k těmto třem výrobním činnostem i produkci biomasy pro bioplynové stanice. Bohužel tato problematika vyžaduje další výzkum optimálních osevních postupů a zatím nejsou k dispozici potřebné praktické výstupy (samozřejmě pokud nepřipustíme zjednodušení na pěstování výhradně kukuřice).

Rozloha plantáží rychle rostoucích dřevin u  nás

Přestože v těchto kategoriích oficiální statistiky chybí, je možné na základě studia dostupných podkladů předpokládat alespoň následující orientační stavy a trendy, které jsou uvedeny v tabulce 1.

kategorie

Plocha

[ha]

Podíl

[%]

Počet

plantáží

Podíl

[%]

do 1 ha

97,54

12,84

213

53,25

1–3 ha

199,18

26,22

113

28,25

3–5 ha

154,86

20,38

41

10,25

5–10 ha

153,24

20,17

22

5,50

nad 10 ha

154,90

20,39

11

2,75

suma

759,72

100,00

400

100,00

Tab. 1: Rozdělení plantáží rychle rostoucích dřevin v ČR dle výměry porostu (zdroj: Raszka, 2011).

Raszka (2011) také uvádí, že trend v počtu a celkové rozloze plantáží rychle rostoucích dřevin v ČR je rostoucí a nebyl ovlivněn zastavením dotací, které nebyly vypláceny již po několik posledních let. Nárůst lze přisuzovat zvyšování cen energií včetně cen palivového dříví.

V současné době je podle údajů asociace pěstitelů vánočních stromků v naší republice cca 400 ha těchto plantáží. Pokud bychom odhadli, že dalších cca 100 ha může být obhospodařováno subjekty mimo asociaci, lze mít za to, že v celé ČR je založeno celkem asi 500 ha plantáží vánočních stromků.

Trendy zalesňování zemědělských půd v ČR lze odvodit např. z údajů o nárůstu lesní půdy (MZe, 2010), který je dlouhodobě rostoucí. Např. nárůst výměry lesní půdy mezi lety 2008 a 2009 vzrostl o cca 2 tisíce ha.

Plantáže rychle rostoucích dřevin ve světě nabývají významu, a to nejen ve smyslu produkce biomasy jako takové, a to ať již pro využití pro energetiku nebo pro papírenské zpracování a také jako konstrukční dříví, ale i z hlediska globální ochrany přírodních zdrojů a biodiverzity. V porovnání s přirozenými lesy plantáže přinášejí pro zpracovatelský průmysl surovinu levnější a často i kvalitnější (Evans a Turnbull, 2004). Plantáže zakládané na degradovaných pastvinách (vzniklých před mnoha lety odlesněním) jsou také významným sociálně-politickým prvkem, kdy vytvořením nových pracovních míst udržují místní obyvatelstvo na venkově a eliminují nebo alespoň zpomalují jeho migraci do měst.

Mezi nejvíce pěstované rychle rostoucí dřeviny na plantážích ve světě patří eukalyptus – blahovičník (respektive mnoho jeho druhů a kultivarů) – k roku 2008 bylo na světě (Iglesias-Trabado a Wiseman, 2008) zhruba 20 milionů hektarů porostů eukalyptu, z čehož největší plochy jsou v Indii (22 % celkové světové plochy plantáží eukalyptu), v Brazílii (20 %) a Číně (14 %).

Eukalypty se původně vyskytovaly výhradně v Austrálii a okolních ostrovech (Papua, východní část Indonésie, Tasmánie) a koncem 18. století byly první rostliny přivezeny do Británie a později na Pyrenejský poloostrov, od druhé poloviny 19. století pak můžeme počítat počátky lesnických aktivit s pěstováním eukalyptu v dalších vhodných místech v Evropě a později v Americe. V posledních letech se jedná o vysoce organizovaný průmysl pracující na výrobě biomasy s využitím nejmodernějších technologií a vědeckého know-how.

Dnes se eukalypty pěstují v podstatě v celé Africe, Austrálii, jihovýchodní Asii, ve vhodných lokalitách na Středním a Blízkém východě, na jihu USA a v celé Střední a Jižní Americe (vyjma jižních chladných oblastí Chile a Argentiny, kde je nahrazují topoly a vrby). V Evropě najdeme eukalypty pouze v relativně teplém a vlhkém prostředí severozápadního cípu Pyrenejského poloostrova.

Zajímavé údaje o státech s největšími plochami plantáží eukalyptu uvádí Iglesias-Trabado a Wiseman, 2008 (číselný údaj uvádí výměru plantáží v tisících ha v rámci daného státu). V Africe: JAR 568, Súdán 540, Maroko 215, Rwanda 170, Madagaskar 163; v Jižní a Střední Americe: Brazílie 3752, Peru 489, Mexiko 100, Venezuela 100, Kuba 53; v oblasti Indického poloostrova: Indie 3942, Pákistán 245; v jihovýchodní Asii: Vietnam 586, Thajsko 500, Filipíny 180; v Evropě: Portugalsko 647, Španělsko 640.

Výše uvedená data jsou zajímavá i z hlediska úvah, jakým směrem se ubírá lesnictví a pěstování biomasy ve světě. Nejen z hlediska objemů produkce, ale i celého návazného sektoru dřevozpracujícího průmyslu a také vědy a výzkumu není lesnictví již dlouhou dobu determinováno středoevropskými a skandinávskými podmínkami a přístupy, jak si mnozí u nás stále myslí. Také v globálním měřítku výrazně posiluje jeho produkční stránka, což je rovněž v rozporu s českými poměry.

Plantáže topolů a vrb ve světě. Přehled ploch plantáží rychle rostoucích dřevin ve světě uvádíme na základě dat Mezinárodní komise pro topoly při FAO (FAO, 2000), ze kterých vyplývá, že plochy plantáží topolů a vrb jsou ve světě zhruba následující (číselný údaj uvádí výměru v tisících ha v dané zemi): Čína 6 000, Francie 254, Írán 150, Turecko 145, Itálie 120, Maďarsko 110, Španělsko 103, Srbsko 54, Indie 40, Belgie 40, Bulharsko 26, Británie 20, Argentina 20, Chorvatsko 18, Švédsko 16, Chile 8.

Jako rychle rostoucí dřeviny jsou ve statistice FAO vykazovány topoly a vrby (odděleně); ve velké většině případů se jedná o plantáže topolů, plantáže vrb jsou zanedbatelné. Data z Číny lze těžko hodnotit, respektive posoudit, zda jde o plantáže v našem pojetí. V každém případě jsou v Číně zalesňovací práce cíleny převážně na topoly, případně na vrby. Tyto porosty však nemají primárně produkční využití, nýbrž dominují funkce ochranné a je pravděpodobné, že byly do statistiky zahrnuty bez ohledu na funkční určení.

Podobné údaje (Ball a kol., 2005) jsou o stavu plantáží vrb, kde největšími pěstiteli jsou země (číselný údaj opět uvádí plochu v tisíci hektarech): Argentina 46, Rumunsko 24, Nový Zéland 20, Švédsko 15.

V Evropské unii zaznamenaly plantáže rychle rostoucích dřevin rozvoj zejména po regulativech na podporu těchto kultur, jako byly EC Community Regulation 2080/1992 – platné pro období 1996–1999. Evropská unie v oblasti výroby energie programově zavazuje členské státy ke zvyšování podílu obnovitelných zdrojů, a tedy i biomasy, z celkových zdrojů vyráběné energie.

Podnikatelský záměr

3.1. Principy hospodaření

Každý, kdo uvažuje ozaložení plantáže (rychle rostoucí dřeviny, vánoční stromky nebo izalesňování zemědělských půd), musí celou svou zamýšlenou činnost vnímat jako podnikatelský záměr azpracovat (si) podnikatelský plán (business plan) pro dané podmínky. Každé podnikání směřuje ktomu, aby vytvářelo zisk, ato již na „papíře“, čili již vpodnikatelském plánu spřihlédnutím kevšem rizikům avariantám. Vopačném případě nemá cenu plantáž zakládat.

Podnikatelský plán zpracováváme před zahájením dané podnikatelské aktivity, tedy vnašem případě před rozhodnutím založit plantáž, ataké vždy, když vprůběhu podnikání stojíme před významným rozhodováním, pokud např. připravujeme rozšíření podnikání, důležitou investici, změnu zaměření podnikání apod. Vnašem tématu, tedy plantážích dřevin, je podnikatelský plán poměrně jednoduchý, mimo jiné proto, že dynamika trhu je malá. Relativně větší dynamiku trhu můžeme najít uplantáží vánočních stromků, naopak malá bude uzalesňování zemědělských půd ataké urychle rostoucích dřevin, tam je ale nutno věnovat pozornost cenám energií. Přes relativní jednoduchost našeho tématu – vporovnání sjinými předměty podnikání – je vhodné si problematiku podnikatelského plánu amarketingu nastudovat alespoň vminimální míře zdostupné odborné, avšak přístupnou formou psané literatury (například Kotler, 2007).

Vpodnikatelském plánu si musíme ujasnit odpovědi na následující otázky: Co konkrétně chceme dělat, jaké budou naše produkty (aproč)? Komu budeme prodávat aproč by měli potenciální zákazníci kupovat právě od nás, ane jinde? Jak se onás zákazníci dozvědí? Jaká je naše konkurence avčem se od ní odlišujeme? Jak jsme schopni zajistit běh plantáže po stránce organizace apersonálního zajištění? Máme na připravovaný podnikatelský záměr dost peněz akolik vyděláme?

Oproti podnikatelskému plánu vjiných oborech bude mít ten náš jedno velké specifikum, na které musíme myslet, asice relativně velký časový rámec – budeme muset velmi dobře odhadnout, jak se budou podmínky pro podnikání (ceny, trendy apod.) vyvíjet vhorizontu 4 až 20 let, uzalesňování zemědělských půd ivýrazně déle. Velmi dynamický trh je uplantáží vánočních stromků, kde se mohou vyskytovat módní trendy zejména vdruzích (varietách) dřevin, které trh vyžaduje. Voblasti plantáží dřevin pro energie se dá těžko předpokládat vývoj trhu (poptávka, ceny) ajeho ovlivnění legislativou, příkladem může být poslední vývoj vpodmínkách pro fotovoltaické elektrárny.

Zpracovat podnikatelský plán bude vždy na pěstiteli. Zatímco plán výsadby může dát zpracovat projektantovi (může to vyžadovat ipřípadný dotační titul), uobchodního plánu je nutné, aby jej zpracovával (navrhoval) pěstitel sám, ato proto, že se vněm jedná ojeho peníze, ale iproto, že zná nejlépe své možnosti akorektní zjištění podmínek vdaném podnikatelském prostředí (konkurence, poptávka apod.).

Jako zdroje informací použijeme internet, oficiální statistiky ataké přímé jednání přes telefon, elektronickou poštu nebo osobní jednání. Musíme počítat stím, že zpracování dobrého podnikatelského plánu zabere dost času. Vkaždém případě investice do této činnosti se vyplatí, respektive pomůže ušetřit případné velké ztráty, protože teprve data na papíře nám dají odpověď na to, zda je náš podnikatelský záměr reálný nebo ne.

Vypracovaný (navržený) podnikatelský plán je vhodné prokonzultovat se zkušeným ekonomem, ato tím naléhavěji, čím vyšší jsou investice do připravované plantáže. Vdalších odstavcích se podíváme na jednotlivé aspekty poněkud detailněji.

Rámec podnikání. Musíme si ujasnit, co konkrétně chceme na zamýšlené plantáži produkovat, zda to bude plantáž pro rychle rostoucí dřeviny, kde můžeme vyrábět buď energetickou štěpku nebo polena ato obojí buď pro vlastní spotřebu nebo pro dodávky potenciálnímu odběrateli. Obdobně uostatních forem plantáží, ikdyž tam nebude potřeba dělat rozhodnutí tak časně jako uenergetických. Uplantáží vánočních stromků bude potřeba zjistit (odhadnout), které variety avjaké kvalitě trh bude požadovat.

Bude třeba promyslet si formu podnikání, tedy to, zda bude za účelem podnikání založena nová společnost, nebo zda budou aktivity začleněny do nějakých současných struktur, nebo zda budeme podnikat vrámci svých soukromých aktivit. To má vliv na daňové zatížení podnikatelského plánu nebo další úvahy ofinancování (např. úvěr apod.).

Tento bod podnikatelského plánu uvádíme jako první, nicméně se kněmu při zpracování celého plánu budeme několikrát vracet. První úvaha bude spíše vycházet zmožností apředstav adalší analýzy vprůběhu vytváření podnikatelského plánu budou odrážet skutečnosti, které zjistíme při hodnocení dalších bodů podnikatelského plánu.

Popis trhu. Vtéto části podnikatelského plánu si musíme ujasnit, kdo budou naši zákazníci, čili komu budeme prodávat ataké proč by potenciální zákazníci měli kupovat právě od nás. Vpřipravovaném podnikatelském plánu bude zaujímat tato kapitola výsadní postavení, ato proto, že má vůči ostatním bodům „právo veta“. Pokud totiž nenalezneme reálný potenciál na trhu (v této fázi podnikání tedy ani teoretický), bude nejlepší tento podnikatelský záměr opustit.

Vtéto fázi se musíme zabývat igeografickou polohou zamýšlené plantáže aumístěním odběratelů, protože jedním zlimitujících aspektů nákladů je dopravní vzdálenost. Je zřejmé, že do kalkulací musíme uvažovat přepravní vzdálenost určenou váženým průměrem podle velikosti odběratele.

3.2. Struktura nákladů a výnosů

Obecně je třeba si všímat nákladů na

3.3. Dotace