Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.
Automatizovaná analýza textů nebo dat ve smyslu čl. 4 směrnice 2019/790/EU a použití této knihy k trénování AI jsou bez souhlasu nositele práv zakázány.

Ing. Pavla Polanská, Ing. Zdeněk Kuneš, JUDr. Svatopluk Galočík, Ing. Oto Paikert

DPH 2024

výklad s příklady

Ing. Pavla Polanská a JUDr. Svatopluk Galočík připravili výklad
§§ 1–2b, 4, 6c, 6fa, 6g–6l, 7–10i, 11, 12, 13a, 16–20, 23–25, 33, 33a, 38–41, 63–71h, 80–87, 93–94a, 97, 97a, 100b, 102, 103, 108, 108a, 109aa–110za, § 110zz–110zzj + přechodná ustanovení

Ing. Zdeněk Kuneš a Ing. Oto Paikert připravili výklad
§§ 3, 4a, 4b, 5–5c, 6, 6b, 6d, 6e, 6f, 13, 14–15b, 20a, 21, 22, 26–32a, 34–37a, 42–62, 72–79e, 89–92i, 95a, 96, 98–100a, 101–101k, 104–107a, 109–109a, 110zb–110zy + přílohy

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 9 168. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí
Sazba a zlom Jan Šístek
Formát ePub Jan Šístek
Odpovědná redaktorka Ing. Kateřina Patková
Počet stran 480
Dvacáté vydání, Praha 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024

Vytiskla TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

© Grada Publishing, a.s., 2024

ISBN 978-80-271-7168-2 (ePub)
ISBN 978-80-271-7167-5 (pdf)
ISBN 978-80-271-5237-7 (print)

Použité právní předpisy a jejich zkratky

zákon o DPH – Zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty

DŘ/daňový řád – Zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád

NOZ – Zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

SDEU – Judikatura Soudního dvora Evropské unie

směrnice Rady – Směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty ZDP – Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů

nařízení Rady – Nařízení Rady (EU) č. 282/2011 ze dne 15. března 2011, kterým se stanoví prováděcí opatření ke směrnici 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty

zákon o spotřebních – Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních daních celní zákon – Zákon č. 242/2016 Sb., celní zákon

celní kodex – Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie

prováděcí nařízení – Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015,

k celnímu kodexu – kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie.

Použité zkratky v publikaci

CZCPA – Číselný kód klasifikace produkce

DAP – Daňové přiznání

DPH – Daň z přidané hodnoty

DUZP – Datum uskutečnění zdanitelného plnění

EU – Evropská unie

GFŘ – Generální finanční ředitelství

SH – Souhrnné hlášení

KH – Kontrolní hlášení

KVKDP – Zápis z jednání Koordinačního výboru s Komorou daňových poradců ČR

DIČ – Daňové identifikační číslo

NSS – Nejvyšší správní soud

Úvodem

V publikaci jsme pro Vás připravili detailní komentáře ke všem ustanovením zákona o DPH.

Vydání, které držíte v rukou, obsahuje komentáře i ke všem změnám zákona o DPH, které přinesly novely zákona o DPH s účinností od 1. ledna 2024.

Jedná se o úpravy provedené stavebním zákonem, insolvenčním zákonem a novelou zákona o DPH, která zavádí evidenci o přeshraničních platbách. V knize rovněž komentujeme i novelu zákona o DPH č. 349/2023 Sb., která byla přijata v rámci tzv. konsolidačního či ozdravného balíčku.

Touto novelou je omezen odpočet daně při nákupu a technickém zhodnocení vybraného osobního automobilu. V publikaci jsou uvedeny výpočty nároku na odpočet daně a snížení odpočtu daně ve vztahu k této změně. V souvislosti s tím je zavedena do zákona i definice vybraného osobního automobilu.

Tato novela dále ruší první a druhou sníženou sazbu daně a zavádí jednu sníženou sazbu ve výši 12 %. Zároveň dochází k přeřazení některého zboží a služeb mezi základní a sníženou sazbou daně. K těmto změnám se v textu publikace také vyjadřujeme, včetně souvisejících dopadů u stavebních prací, vyúčtování záloh u tepla a vody apod.

Ve vazbě na uvedenou změnu sazeb daně dochází i ke změně vymezení stravovací služby a podávání nápojů, což je také v detailu komentováno.

Pro veřejnoprávní osoby jsou uvedeny změny provedené v roce 2023 na základě informace GFŘ a KVKDP.

V publikaci je také uvedena změna zákona o DPH navržená ve vazbě na novelu energetického zákona, která se týká data uskutečnění zdanitelného plnění při dodání energií.

Ing. Zdeněk Kuneš a Ing. Pavla Polanská

Zákon č.235/2004Sb., odani zpřidané hodnoty,

ve znění zákona č.635/2004Sb., zákona č.669/2004Sb., zákona č.124/2005Sb., zákona č.215/2005Sb., zákonač.217/2005Sb., zákona č.377/2005Sb., zákona č.441/2005Sb., zákona č.545/2005Sb., zákonač.109/2006Sb., zákonač.230/2006Sb., zákonač.319/2006Sb., zákona č.172/2007Sb., zákonač.261/2007Sb., zákona č.270/2007Sb., zákonač.296/2007Sb., zákona č.124/2008Sb., zákona č. 126/2008Sb.,zákona č.302/2008Sb., zákona č. 87/2009Sb., zákona č. 281/2009Sb., zákonač.362/2009Sb., zákona č. 489/2009Sb., zákona č. 120/2010Sb., zákona č. 199/2010Sb., zákonač.47/2011Sb., zákonač.370/2011Sb., zákonač.375/2011Sb., zákona č. 457/2011Sb., zákona č. 18/2012Sb., zákonač.167/2012Sb., zákonač.333/2012Sb., zákonač.458/2011Sb., zákona č. 500/2012Sb., zákona č. 502/2012Sb., zákonač.241/2013Sb., zákonného opatření Senátu č. 344/2013Sb., zákona č. 196/2014Sb., zákona č.262/2014Sb., zákonač.360/2014Sb., zákonač.377/2015Sb., zákona č. 113/2016Sb., zákona č. 188/2016Sb., zákona č. 243/2016Sb., zákonač.298/2016Sb., zákonač.33/2017Sb., nálezu Ústavního soudu č. 40/2017Sb., zákona č. 170/2017Sb., zákona č. 225/2017Sb., zákonač.371/2017Sb., zákona č. 283/2018Sb., zákona č. 6/2019Sb., zákona č. 80/2019Sb., zákona č. 256/2019Sb., zákonač.283/2020Sb., zákonač.299/2020Sb., zákona č. 343/2020Sb., zákona č. 527/2020Sb., zákona č. 609/2020Sb., zákonač. 284/2021Sb., zákona č. 355/2021Sb., zákona č. 363/2021Sb.*, zákona č. 371/2021Sb., zákona č. 93/2022Sb., zákonač.366/2022Sb., zákona č. 432/2022Sb., zákona č. 251/2023Sb.*, zákona č. 285/2023Sb., zákona č. 349/2023Sb., zákona č. 417/2023 Sb. azákonač.469/2023Sb.

*Ustanovení zákona účinná od roku 2025 adále nejsou do textu zdůvodů přehlednosti zapracována.

Parlament se usnesl na tomto zákoně České republiky:

ČÁST PRVNÍ
ZÁKLADNÍ USTANOVENÍ

HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ

§1

Předmět úpravy

Tento zákon zapracovává příslušné předpisy Evropské unie1) aupravuje daň zpřidané hodnoty.

Komentář k§1

V§1 je upraveno, že zákon upravuje daň zpřidané hodnoty, přičemž vychází ze souvisejících předpisů Evropské unie, zejména směrnice Rady, která je účinná od 1. ledna 2007 anahradila původní tzv. šestou směrnici, podle které byl konstruován zákon oDPH ke dni vstupu České republiky do Evropské unie.

§2

Předmět daně

(1) Předmětem daně je

a) dodání zboží za úplatu osobou povinnou kdani, která jedná jako taková, smístem plnění vtuzemsku,

b) poskytnutí služby za úplatu osobou povinnou kdani, která jedná jako taková, smístem plnění vtuzemsku,

c) pořízení

1. zboží zjiného členského státu za úplatu smístem plnění vtuzemsku osobou povinnou kdani, která jedná jako taková, nebo právnickou osobou nepovinnou kdani,

2. nového dopravního prostředku zjiného členského státu za úplatu osobou nepovinnou kdani,

d) dovoz zboží smístem plnění vtuzemsku.

(2) Zdanitelné plnění je plnění, které

a) je předmětem daně a

b) není osvobozené od daně.

Komentář k§2

V§2 je vymezen předmět daně, což znamená, že zákon zde upravuje, co podléhá dani vtuzemsku.

Vodst.1 jsou vyjmenována plnění apodmínky, za kterých se tato plnění stávají předmětem daně.

Předmětem daně je, za splnění dále uvedených podmínek, dodání zboží, poskytnutí služby, pořízení zboží zjiného členského státu adovoz zboží zetřetí země do tuzemska.

Aby bylo dodání zboží, poskytnutí služby nebo pořízení zboží zjiného členského státu předmětem daně vČeské republice, musí být splněna hlavní podmínka, ato, že dané plnění uskutečňuje osoba povinná kdani, která jedná jako taková. Vymezení osoby povinné kdani je uvedeno v§5. Pojem „která jedná jako taková“ se váže zejména kosobám, které jsou ve vztahu kněkterým jimi vykonávaným činnostem vpostavení osoby povinné kdani, azároveň jsou ve vztahu kjiným činnostem (či jednáním) vpostavení osoby nepovinné kdani (např. fyzická osoba podnikající jako OSVČ na základě živnostenského oprávnění vystupuje vsouvislosti se svojí podnikatelskou činností jako osoba povinná kdani, ale zároveň vněkterých svých jednáních vystupuje jako fyzická osoba nepodnikatel). Výjimku zuvedeného obsahuje odst.1 písm.c) bod 2, dle kterého je pořízení nového dopravního prostředku zjiného členského státu předmětem daně ivpřípadě, že je uskutečněno osobou nepovinnou kdani. Tato výjimka se uplatní výlučně vpřípadě pořízení nových dopravních prostředků, které spadají do definice vymezené v§4 odst.4 písm.b) zákona oDPH.

Dodání zboží, poskytnutí služby nebo pořízení zboží zjiného členského státu uskutečněné osobou povinnou kdani, která jedná jako taková, adále pořízení nového dopravního prostředku osobou nepovinnou kdani jsou předmětem daně jen vpřípadě, že je plnění uskutečněno za úplatu amá místo plnění vtuzemsku. Co se rozumí pro účely daně zpřidané hodnoty úplatou je upraveno v§4 odst.1 písm.a) zákona oDPH.

Problematika určení místa plnění je upravena v§7 až 10i zákona oDPH. Pokud je místo plnění dle uvedených pravidel stanoveno mimo Českou republiku, není toto plnění předmětem daně vČeské republice, ale může být předmětem daně vté zemi, ve které má místo plnění.

Dovoz zboží ze země mimo Evropskou unii (tzn. ze třetí země) do České republiky je předmětem daně, pokud má dovoz zboží místo plnění vtuzemsku. Dovoz zboží smístem plnění vtuzemsku je předmětem daně, bez ohledu na to, zda je zboží dováženo osobou povinnou kdani či osobou nepovinnou kdani abez ohledu na to, zda je za zboží poskytnuta úplata.

Vodst.2 je upraveno, že zdanitelným plněním je pouze takové plnění, které je předmětem daně, tzn. splňuje podmínky uvedené vodst.1, akteré není od daně osvobozeno. Jinými slovy, plnění, která jsou předmětem daně, se dělí na plnění zdanitelná aplnění osvobozená.

§2a

Vynětí zpředmětu daně

(1) Předmětem daně není pořízení zboží zjiného členského státu, jestliže dodání tohoto zboží

a) by vtuzemsku bylo osvobozeno od daně podle §68 odst. 1 až 10, nebo

b) je včlenském státě zahájení odeslání nebo přepravy tohoto zboží předmětem daně spoužitím

1. zvláštního režimu pro obchodníky spoužitým zbožím, uměleckými díly, sběratelskými předměty astarožitnostmi,

2. přechodného režimu pro použité dopravní prostředky, nebo

3. zvláštního režimu pro prodej veřejnou dražbou.

(2) Předmětem daně není pořízení zboží zjiného členského státu, pokud

a) celková hodnota pořízeného zboží bez daně nepřekročila vpříslušném ani bezprostředně předcházejícím kalendářním roce 326 000Kč a

b) pořízení zboží je uskutečněno

1. osobou povinnou kdani se sídlem vtuzemsku, která není plátcem,

2. osvobozenou osobou, která není plátcem,

3. osobou povinnou kdani, která uskutečňuje pouze plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně,

4. osobou povinnou kdani, na kterou se vjiném členském státě vztahuje společný režim daňového paušálu pro zemědělce, nebo

5. právnickou osobou nepovinnou kdani.

(3) Do celkové hodnoty pořízeného zboží podle odstavce 2 písm.a) se nezahrnuje hodnota pořízeného

a) nového dopravního prostředku,

b) zboží, které je předmětem spotřební daně,

c) zboží uvedeného vodstavci 1.

(4) Odstavce 1 a2 se nevztahují na pořízení zboží, které je předmětem spotřební daně, apořízení nového dopravního prostředku.

Komentář k§2a

Toto ustanovení vyjmenovává plnění, která jsou vyňata zpředmětu daně vymezeného §2zákona oDPH.

Dleodst.1 písm.a) není předmětem daně pořízení zboží zjiného členského státu, jestliže by toto zboží bylo vtuzemsku osvobozeno od daně podle §68 odst.1 až 10 zákona oDPH. Zavedením této výjimky jsou zachovány pro kupujícího stejné podmínky při pořízení zboží zjiného členského státu jako při dodání téhož zboží vtuzemsku.

Pod písm.b) jsou uvedena plnění, která nejsou předmětem daně vtuzemsku, jestliže při dodání zboží zjiného členského státu je dodavatelem použit:

1. zvláštní režim pro obchodníky spoužitým zbožím, uměleckými díly, sběratelskými předměty astarožitnostmi, který je upraven v§90 zákona oDPH anestanoví pořizovateli vtuzemsku povinnost přiznat daň ztohoto pořízení,

2. přechodný režim pro použité dopravní prostředky,

3. zvláštní režim pro prodej veřejnou dražbou.

Příklad

Firma A, plátce, dodává potraviny na palubu letadla, které provozuje přepravu osob azboží mezi členskými státy atřetími zeměmi. Takové dodání zboží je osvobozeno od daně snárokem na odpočet daně podle §68 odst.4 zákona oDPH. Jestliže tuzemská osoba B, plátce, provozuje tuto leteckou přepravu apořizuje potraviny zjiného členského státu, které jsou použity na palubě letadla, jímž je přeprava uskutečňována, dojde při pořízení zboží knaplnění podmínek stanovených v§2a odst.1 písm.a) zákona oDPH apořízení potravin nebude pro plátce B předmětem daně vtuzemsku.

Příklad

Autobazar, plátce, pořizuje ojetý osobní automobil od autobazaru vNěmecku, který je registrován kdani vNěmecku. Autobazar dodává automobil ve zvláštním režimu pro obchodníky spoužitým zbožím, takže nezdaňuje celou prodejní cenu automobilu, ale pouze uplatní německou daň ze své přirážky. Autobazar vtuzemsku pořídí ojetý automobil ve zvláštním režimu, který započal dodavatel, apořízení automobilu není pro pořizovatele vtuzemsku předmětem daně dle §2a odst.1 písm.b) zákona oDPH, takže daň při pořízení nepřiznává.

Vodst.2 jsou vyjmenovány další případy pořízení zboží zjiného členského státu, které nejsou předmětem daně. Jedná se osituace, kdy celková hodnota pořízeného zboží nepřekročila vpříslušném ani vbezprostředně předchozím kalendářním roce částku 326 000Kč apořízení zboží bylo uskutečněno:

1. osobou povinnou kdani se sídlem vtuzemsku, která není plátcem,

2. osvobozenou osobou, kterou se rozumí osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vjiném členském státě, která není vtomto jiném členském státě registrovaná kdani akterá zároveň není plátcem,

3. osobou povinnou kdani, která uskutečňuje pouze plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně,

4. osobou povinnou kdani, na kterou se vjiném členském státě vztahuje společný režim daňového paušálu pro zemědělce, nebo

5. právnickou osobou nepovinnou kdani.

Limit 326 000Kč je uplatňován, jestliže pořízení zboží zjiného členského státu do tuzemska uskutečňuje osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku, která je neplátcem, osoba povinná kdani se sídlem vjiném členském státě, která není registrovaná vžádném členském státě (osvobozená osoba podle §4 odst.1 písm.m) zákona oDPH), osoba povinná kdani, která uskutečňuje pouze plnění osvobozená bez nároku na odpočet daně aprávnická osoba nepovinná kdani.

Jestliže pořizují zboží zjiného členského státu do tuzemska osoby registrované kdani vjiném členském státě nebo zahraniční osoby, mají povinnost registrovat se vtuzemsku podle §6g za identifikovanou osobu ivpřípadě, že limit 326000Kč není překročen.

Příklad

Firma se sídlem aregistrací kdani na Slovensku přemísťuje svoje zboží vceně 200000Kč ze Slovenska do tuzemska. Protože takové plnění je vtuzemsku pořízením zboží amístem plnění je podle §11 zákona oDPH místo ukončení přepravy vtuzemsku, stává se slovenská firma vdůsledku pořízení zboží podle §6g zákona oDPH identifikovanou osobou apřizná vtuzemsku daň.

Příklad

Firma se sídlem na Slovensku, neregistrovaná kdani vžádném členském státě, přemísťuje svoje zboží vceně 200000Kč ze Slovenska do tuzemska. Přestože je takové plnění vtuzemsku pořízením zboží amístem plnění je podle §11 zákona oDPH místo ukončení přepravy vtuzemsku, nestává se slovenská firma vtuzemsku podle §6g zákona oDPH identifikovanou osobou, protože takové plnění pro ni není předmětem daně vtuzemsku dle §2a odst.odst.2 zákona oDPH. Slovenská firma je osvobozenou osobou anedošlo kpřekročení limitu 326000Kč.

Vodst.3 je stanoveno, že do částky 326 000Kč se nezapočítává hodnota

a) nového dopravního prostředku,

b) zboží, které je předmětem spotřební daně,

c) zboží, které je uvedeno vodst.1.

Vodst.4 je stanoveno, že předmětem daně je naopak pořízení zboží zjiného členského státu, pokud je pořízeno zboží, které je předmětem spotřební daně nebo je pořízen nový dopravní prostředek. Utohoto druhu zboží vždy vzniká pořizovateli povinnost přiznat daň aodst.1 a2 ustanovení §2a se neuplatňují.

§2b

Volba předmětu daně

Osoba, která uskutečňuje pořízení zboží zjiného členského státu, které není předmětem daně podle §2a odst. 2, se může rozhodnout, že toto pořízení je předmětem daně. Na pořízení zboží zjiného členského státu uskutečněné touto osobou do konce kalendářního roku bezprostředně následujícího po kalendářním roce, ve kterém se takto rozhodla, se nevztahuje §2a odst. 2.

Komentář k§2b

Toto ustanovení umožňuje pořizovateli zboží se rozhodnout, že pořízení zboží, které není předmětem daně podle §2a odst.2 zákona oDPH, bude dobrovolně považovat za předmět daně.

Uvedenou volbu nikdy nemůže učinit plátce. Neboť plátce má vždy povinnost přiznat daň při pořízení zboží, které je dle §2 zákona oDPH předmětem daně vtuzemsku. Možnost volby se týká osob, které nejsou plátci, ale jsou osobami povinnými kdani ajsou vyjmenovány v§2a odst.2 akteré pořizují zboží vhodnotě nižší než 326000Kč, jak je stanoveno v§2a odst.2 písm.a) zákona oDPH.

Jestliže se pořizovatel dobrovolně rozhodne, že pořízení zboží bude považovat za plnění, které je předmětem daně, musí obdobná pořízení zboží považovat za předmět daně icelý kalendářní rok, který následuje po roce, ve kterém se pořizovatel takto dobrovolně rozhodl. Po tuto dobu se na takového pořizovatele nevztahuje ustanovení §2a odst.2 zákona oDPH.

Příklad

Tuzemská osoba povinná kdani, která není plátcem, pořídí vúnoru 2022 ze Slovenska kopírku vhodnotě 35 000Kč.Pořizovatel se dobrovolně rozhodne, že takové pořízení zboží pro něj je předmětem daně. Toto rozhodnutí znamená, že se stane identifikovanou osobou avznikne mu vtuzemsku povinnost přiznat daň. Zřejmě bude pro pořizovatele výhodnější, aby se registroval jako identifikovaná osoba dobrovolně dle §6k zákona oDPH před dodáním kopírky za Slovenska asdělil přidělené české DIČ slovenskému dodavateli. Dodavatel tak dodání osvobodí od slovenské daně aDPH odvede pořizovatel vtuzemsku. Předmětem daně se pak pro pořizovatele stane idalší případné pořízení zboží zjiného členského státu až do konce roku 2023, ato ivpřípadě, pokud součet hodnot pořízeného zboží nepřekročí limit 326 000Kč.

§3

Územní působnost

(1) Pro účely daně zpřidané hodnoty se rozumí

a) tuzemskem území České republiky,

b) členským státem území členského státu Evropské unie svýjimkou jeho území, na které se nevztahuje Smlouva oEvropské unii aSmlouva ofungování Evropské unie,

c) jiným členským státem členský stát svýjimkou tuzemska,

d) třetí zemí území mimo území Evropské unie,

e) územím Evropské unie souhrn území členských států.

(2) Pro účely daně zpřidané hodnoty se za území členského státu Evropské unie nepovažuje

a) hora Athos,

b) Kanárské ostrovy,

c) francouzská území uvedená včl. 349 Smlouvy ofungování Evropské unie,

d) Alandy,

e) Normanské ostrovy,

f) ostrov Helgoland,

g) území Büsingen,

h) Ceuta,

i) Melilla,

j) Livigno,

k) Campione d‘ Italia,

l) italské vody jezera Lugano.

(3) Území Monackého knížectví se pro účely daně zpřidané hodnoty považuje za území Francouzské republiky aúzemí ostrova Man se považuje za území Spojeného království Velké Británie aSeverního Irska, území Akrotiri aDhekelie se považují za území Kypru.

Komentář k§3

Pojem „tuzemsko“ je definován tak, že zahrnuje území České republiky.

Pojem jiný členský stát byl zaveden kodlišení státu, který je členským státem Evropské unie, ale který není Českou republikou, což odpovídá idosavadnímu chápání pojmu jiný členský stát. Použití sousloví „jiný členský stát“ tak vtextu zákona bude vždy vylučovat Českou republiku. Vpřípadě použití vazby „členský stát odlišný od členského státu“ se zpodstaty věci může jednat ioČeskou republiku, neboť je to vduchu pojmu definovaného v§3 odst.1. písm.b) zákona oDPH jakýkoliv členský stát Evropské unie.

Územím Evropské unie jsou Rakousko, Belgie, Kypr, Estonsko, Finsko, Řecko, Maďarsko, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Malta, Portugalsko, Slovinsko, Slovensko, Španělsko, Francie, Litva, Německo, Lucembursko, Nizozemí, Bulharsko, Chorvatsko, Dánsko, Polsko, Rumunsko, Švédsko, Česká republika.

Spojené království Velké Británie aSeverního Irska se od 1. ledna 2021 považuje za třetí zemi. Na základě protokolu oSeverním Irsku má Severní Irsko od 1. ledna 2021 minimálně po dobu čtyř let postavení členského státu. Pro obchodování se zbožím se použijí právní předpisy Evropské unie. Obchodování se zbožím mezi Severním Irskem aČeskou republikou je považováno za plnění členskými státy uvnitř Evropské unie.

Vodst.2 je uveden výčet území, které se nepovažují za území členského státu Evropské unie avnávaznosti na to tedy ani za území Evropské unie. Tato území se tedy pro účely daně zpřidané hodnoty považují za třetí zemi.

Za třetí zemi se považují také francouzské regiony, které jsou uvedeny včl. 349 Smlouvy ofungování Evropské unie.

Vodst.3 jsou vymezena území, která jsou považována za daňové území Evropské unie, tj.chápou se jako území některého členského státu adodání zboží ztěchto území není považováno za dovoz zboží, ale za pořízení zboží zjiného členského státu adodání zboží ztuzemska do těchto území je považováno za dodání zboží do jiného členského státu. Vedle území Monackého knížectví aostrova Man, byla mezi tato území doplněna území Akrotiri aDhekelie jako součást území Kypru.

Pokud se nemovitá věc nachází na území tuzemska, hledí se na ni pro účely zákona oDPH jako na součást území České republiky, ato přesto, že podle mezinárodních smluv pro orgány přijímacího státu jsou tato území nedotknutelná abez souhlasu úředníků zastoupeného státu do nich vstoupit nelze, avšak přesto zůstávají integrální součástí území České republiky.

Obdobně se posuzují inemovité věci na území jiných států, které jsou využívány pro zastupitelství České republiky. Tato území zůstávají součástí území státu, kde se nacházejí.

§4

Vymezení základních pojmů

(1) Pro účely tohoto zákona se rozumí:

a) úplatou

1. částka vpeněžních prostředcích nebo hodnota nepeněžitého plnění, které jsou poskytnuty vpřímé souvislosti splněním,

2. dotace kceně, kterou se pro účely daně zpřidané hodnoty rozumí přijaté finanční prostředky poskytované ze státního rozpočtu, zrozpočtů územních samosprávných celků, státních fondů, zgrantů přidělených podle zvláštního zákona, zrozpočtu cizího státu, zgrantů Evropské unie či podle programů obdobných, pokud je příjemci dotace stanovena povinnost poskytovat plnění se slevou zceny avýše slevy se váže kjednotkové ceně plnění; za dotaci kceně se nepovažuje zejména dotace kvýsledku hospodaření ana pořízení dlouhodobého hmotného adlouhodobého nehmotného majetku,

b) jednotkovou cenou cena za jednotku množství zboží nebo cena za službu,

c) daní na výstupu daň uplatněná plátcem za zdanitelné plnění podle §13 až 20 nebo zpřijaté úplaty vztahující se ktomuto plnění,

d) nadměrným odpočtem daň odpovídající rozdílu mezi daní na výstupu aodpočtem daně za zdaňovací období vpřípadě, že daň na výstupu je nižší než odpočet daně,

e) uskutečněným plněním dodání zboží nebo poskytnutí služby za úplatu osobou povinnou kdani, která jedná jako taková,

f) osobou registrovanou kdani osoba, které bylo přiděleno daňové identifikační číslo pro účely daně zpřidané hodnoty vrámci obchodování mezi členskými státy,

g) zahraniční osobou osoba povinná kdani, která nemá na území Evropské unie sídlo ani provozovnu,

h) ufyzické osoby

1. bydlištěm adresa vedená vzákladním registru obyvatel nebo vjiné obdobné evidenci, anebo adresa, kterou fyzická osoba uvedla správci daně, pokud neexistuje důkaz, že tato adresa neodpovídá skutečnosti,

2. místem, kde se obvykle zdržuje, místo, kde fyzická osoba obvykle žije zdůvodu osobních nebo profesních vazeb; má-li tato osoba profesní vazby vjiné zemi, než ve které má své osobní vazby, je místo, kde se fyzická osoba obvykle zdržuje, určeno osobními vazbami,

3. místem pobytu bydliště, nebo místo, kde se obvykle zdržuje,

i) sídlem uosoby povinné kdani adresa místa jejího vedení, kterým se rozumí místo, kde jsou přijímána zásadní rozhodnutí týkající se řízení osoby povinné kdani, popřípadě místo, kde se schází její vedení; nemá-li fyzická osoba místo svého vedení, rozumí se sídlem utéto osoby místo jejího pobytu,

j) provozovnou organizační složka osoby povinné kdani, která může uskutečňovat dodání zboží nebo poskytnutí služby, neboť je dostatečně stálá amá vhodné personální atechnické zdroje,

k) zbožím, které je předmětem spotřební daně, zboží, které je předmětem některé ze spotřebních daní, předmětem daně zpevných paliv nebo předmětem daně ze zemního plynu aněkterých dalších plynů svýjimkou plynu dodávaného prostřednictvím přepravní nebo distribuční soustavy nacházející se na území Evropské unie anebo jakékoli sítě ktakové soustavě připojené,

l) osobou neusazenou vtuzemsku osoba povinná kdani, která

1. nemá sídlo vtuzemsku,

2. uskuteční zdanitelné plnění dodání zboží nebo poskytnutí služby smístem plnění vtuzemsku a

3. vtuzemsku nemá provozovnu nebo vtuzemsku má provozovnu, která se tohoto plnění neúčastní,

m) osvobozenou osobou osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vjiném členském státě, která je vtomto státě osobou sobdobným postavením jako vtuzemsku osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku, která není plátcem,

n) provozovatelem elektronického rozhraní osoba povinná kdani, která za použití elektronického rozhraní, zejména elektronického tržiště, platformy, portálu nebo obdobného prostředku, usnadňuje dodání zboží nebo poskytnutí služby podle přímo použitelného předpisu Evropské unie, kterým se stanoví prováděcí opatření ke směrnici ospolečném systému daně zpřidané hodnoty.

(2) Zbožím se pro účely tohoto zákona rozumí

a) hmotná věc, svýjimkou peněz acenných papírů,

b) právo stavby,

c) živé zvíře,

d) lidské tělo ačást lidského těla,

e) plyn, elektřina, teplo achlad.

(3) Za zboží se dále považují

a) bankovky amince české měny při jejich dodání výrobcem České národní bance, nebo při jejich pořízení zjiného členského státu, nebo jejich dovoz Českou národní bankou,

b) bankovky, státovky amince české nebo cizí měny prodávané pro sběratelské účely za ceny vyšší, než je jejich nominální hodnota nebo přepočet jejich nominální hodnoty na českou měnu podle směnného kurzu vyhlašovaného Českou národní bankou,

c) cenné papíry při jejich dodání výrobcem emitentovi vtuzemsku, nebo při jejich pořízení zjiného členského státu nebo jejich dovozu avývozu jako výrobku.

(4) Pro účely tohoto zákona se dále rozumí

a) dopravním prostředkem vozidlo, jiný prostředek nebo zařízení, které jsou určené kpřepravě osob nebo zboží zjednoho místa na jiné akteré jsou obvykle konstruované pro použití kpřepravě amohou kní být skutečně použity; za dopravní prostředek se nepovažuje vozidlo, které je trvale znehybněno, ani kontejner,

b) novým dopravním prostředkem

1. motorové pozemní vozidlo sobsahem válců větším než 48cm3 nebo svýkonem větším než 7,2kW, pokud bylo dodáno do 6měsíců ode dne prvního uvedení do provozu nebo má najeto méně než 6000km,

2. loď delší než 7,5 m, pokud byla dodána do 3 měsíců ode dne prvního uvedení do provozu nebo má najeto méně než 100hodin, svýjimkou námořních lodí užívaných kobchodní, průmyslové, rybářské nebo záchranářské činnosti, nebo

3. letadlo omaximální vzletové hmotnosti větší než 1550kg, pokud bylo dodáno do 3 měsíců ode dne prvního uvedení do provozu nebo má nalétáno méně než 40 hodin, svýjimkou letadel využívaných leteckými společnostmi pro mezinárodní leteckou přepravu.

c) obchodním majetkem majetkové hodnoty, které slouží osobě povinné kdani ajsou touto osobou určeny kuskutečňování ekonomických činností,

d) dlouhodobým majetkem obchodní majetek, který je

1. hmotným majetkem podle zákona upravujícího daně zpříjmů,

2. odpisovaným nehmotným majetkem podle právních předpisů upravujících účetnictví; hmotný majetek přenechaný kužití na základě smlouvy, pokud je ujednáno ake dni uzavření této smlouvy je zřejmé, že vlastnické právo kužívanému hmotnému majetku bude za obvyklých okolností převedeno na jeho uživatele, se pro účely daně zpřidané hodnoty považuje za dlouhodobý majetek uživatele

3. pozemkem, který je dlouhodobým hmotným majetkem podle právních předpisů upravujících účetnictví7d); pozemek přenechaný kužití na základě smlouvy, pokud je ujednáno, že vlastnické právo kužívanému pozemku bude převedeno na jeho uživatele, se pro účely daně zpřidané hodnoty považuje za dlouhodobý majetek uživatele nebo

4. technickým zhodnocením podle zákona upravujícího daně zpříjmů, vpřípadě technického zhodnocení hmotného majetku, nebo technickým zhodnocením podle právních předpisů upravujících účetnictví vpřípadě technického zhodnocení dlouhodobého nehmotného majetku,

e) dlouhodobým majetkem vytvořeným vlastní činností dlouhodobý majetek, který plátce vrámci svých ekonomických činností vyrobil, postavil nebo jinak vytvořil; technické zhodnocení podle písmened) bodu 4 se považuje za samostatný dlouhodobý majetek vytvořený vlastní činností,

f) osobním automobilem dopravní prostředek, který má vregistru silničních vozidel zapsanou kategorii M1 nebo M1G; pokud zápis kategorie chybí, vymezuje se tato kategorie zvláštním právním předpisem4a),

g) nájmem také podnájem, pacht apodpacht; nájmem se rozumí také zřízení, trvání nebo zánik věcného břemene zřízeného knemovité věci, pokud jsou naplněny znaky nájmu,

h) přepravou zboží také přeprava peněz acenných papírů.

i) dodáním zboží sinstalací nebo montáží dodání zboží spojené sinstalací nebo montáží osobou povinnou kdani, která zboží dodává, nebo jí zmocněnou třetí osobou,

j) dodáním zboží soustavami nebo sítěmi dodání

1. plynu prostřednictvím přepravní nebo distribuční soustavy nacházející se na území Evropské unie anebo jakékoli sítě ktakové soustavě připojené,

2. elektřiny, tepla nebo chladu sítěmi.

(5) Přemístěním zboží se pro účely tohoto zákona rozumí odeslání nebo přeprava zboží, které je součástí obchodního majetku osoby povinné kdani, mezi členskými státy do členského státu, do něhož je zboží odesláno nebo přepraveno pro účely uskutečňování ekonomické činnosti této osoby, pokud je toto zboží odesláno nebo přepraveno touto osobou nebo jí zmocněnou třetí osobou.

(6) Za přemístění zboží se pro účely tohoto zákona nepovažuje odeslání nebo přeprava zboží pro účely

a) prodeje zboží na dálku do členského státu ukončení odeslání nebo přepravy zboží,

b) dodání zboží sinstalací nebo montáží včlenském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží,

c) dodání zboží na palubě lodi, letadla nebo vlaku během přepravy osob uskutečněné na území Evropské unie,

d) dodání zboží soustavami nebo sítěmi,

e) uskutečnění plnění osvobozeného od daně podle § 64, 66 nebo 68, nebo obdobně osvobozeného od daně podle právního předpisu členského státu zahájení odeslání nebo přepravy zboží,

f) poskytnutí služby pro osobu povinnou kdani, zahrnující práce na zboží fyzicky uskutečněné včlenském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží za podmínky, že zboží po provedení prací je vráceno zpět osobě povinné kdani do členského státu, ze kterého bylo zboží původně odesláno nebo přepraveno,

g) přechodného užití zboží včlenském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží pro účely poskytnutí služby osobou povinnou kdani, nebo

h) přechodného užití zboží na dobu nepřekračující 24 měsíců na území členského státu, ve kterém by se na dovoz stejného zboží ze třetí země pro přechodné užití vztahoval celní režim dočasného použití súplným osvobozením od cla.

(7) Nejde-li nadále oodeslání nebo přepravu zboží pro účely, pro které se odeslání nebo přeprava zboží nepovažují podle odstavce6 za přemístění zboží, považují se takové odeslání nebo přeprava zboží za přemístění zboží. Vtakovém případě se má za to, že přemístění zboží nastává vokamžiku, kdy dotčená podmínka přestane být plněna.

(8) Pro přepočet cizí měny na českou měnu se použije kurz platný pro osobu provádějící přepočet ke dni vzniku povinnosti přiznat daň, nebo přiznat uskutečnění plnění, ato

a) kurz devizového trhu vyhlášený Českou národní bankou, nebo

b) poslední směnný kurz zveřejněný Evropskou centrální bankou; přepočet mezi měnami jinými než euro se provede za použití směnného kurzu každé ztěchto měn vůči euru.

(9) Prodejem zboží na dálku se pro účely tohoto zákona rozumí dodání zboží, pokud

a) je zboží odesláno nebo přepraveno zčlenského státu odlišného od členského státu ukončení jeho odeslání nebo přepravy

1. osobou povinnou kdani, která zboží dodává, nebo

2. třetí osobou, zasahuje-li podle přímo použitelného předpisu Evropské unie, kterým se stanoví prováděcí opatření ke směrnici ospolečném systému daně zpřidané hodnoty7e), osoba povinná kdani, která zboží dodává, do tohoto odeslání nebo přepravy,

b) je zboží dodáno osobě, pro kterou pořízení zboží není včlenském státě ukončení jeho odeslání nebo přepravy předmětem daně, a

c) nejde ododání nového dopravního prostředku ani ododání zboží sinstalací nebo montáží.

(10) Prodejem dovezeného zboží na dálku se pro účely tohoto zákona rozumí prodej zboží na dálku stím, že je zboží odesláno nebo přepraveno ze třetí země na území Evropské unie.

Komentář k§4

V§4 jsou definovány základní pojmy, se kterými se dále vzákoně pracuje.

Vodst.l písm.a) je definován pojem úplata. Pro účely zákona oDPH pojem úplata zahrnuje nejen zaplacení penězi nebo prostředky nahrazujícími peníze, ale izaplacení vnepeněžité formě, tedy iprotiplnění poskytnuté ve formě zboží nebo služby. Podstatným znakem, který musí částka poskytnutá vpenězích nebo vnepeněžní formě splňovat, aby byla považována za úplatu, je, že byla poskytnuta vpřímé souvislosti splněním. Co se rozumí peněžním prostředkem, je nutné vykládat ve smyslu §2 odst.1 písm.c) zákona č.284/2009Sb., oplatebním styku, ve znění pozdějších předpisů.

Úplatou se rozumí idotace kceně. Definice dotace kceně zahrnuje veškeré finanční příspěvky poskytované zveřejných prostředků (tj.může jít například oprostředky poskytované ze státního rozpočtu, zrozpočtů územních samosprávných celků, státních fondů, zgrantů přidělených podle zvláštního zákona, zrozpočtu cizích států, zgrantů Evropské unie či zjiných obdobných programů), které jsou přímo vázány na poskytnutá plnění, avylučuje tak zúplaty ty dotace, kde uvedená vazba neexistuje. Mezi dotací kceně apředmětným plněním musí existovat přímá vazba azároveň tato dotace kceně musí mít přímý vliv na cenu pro zákazníka. Dotace kceně může zcela nebo zčásti pokrýt cenu, případně náklady, pokud je jimi ovlivněna cena konkrétního poskytnutého plnění. Není rozhodné, zda předmětná dotace kceně je právně nazývána dotací, příspěvkem, platbou apod., ale důležité je, zda daná úhrada zveřejného rozpočtu naplňuje znaky dotace kceně. Pokud dodání zboží nebo poskytování služeb uskutečňované na základě příjmů zveřejného rozpočtu (bez ohledu na formu) není činěno za úplatu, pak takové dodání zboží nebo poskytnutí služby není předmětem daně. Za dotaci kceně se nepovažuje dotace kvýsledku hospodaření ani dotace na pořízení dlouhodobého majetku.

Vodst.1 písm.e) je od října 2021 vymezeno, co se rozumí uskutečněným plněním. Nejedná se ověcnou změnu, neboť stejná definice byla uvedena vpísm.n) téhož ustanovení. Uskutečněným plnění se tedy inadále rozumí dodání zboží nebo poskytnutí služby uskutečněná osobou povinnou kdani za úplatu, bez ohledu na místo plnění, tj. veškerá dodání či poskytnutí, která spadají do působnosti daně zpřidané hodnoty podle směrnice Rady. Uskutečněnými plněními jsou jak plnění smístem plnění vtuzemsku, tak plnění smístem plnění mimo tuzemsko.

Původní úprava obsažená do října 2021 vpísm.e), obsahující definici správce daně, byla zrušena pro nadbytečnost. Skutečnost, že správcem daně je příslušný finanční úřad, vyplývá zdaňového řádu. Vymezení případů, kdy je správcem daně celní úřad, bylo návazně na tuto změnu přesunuto do §93 zákona oDPH.

Vodst.1 písm.f) je uvedena definice osoby registrované kdani, kterou se rozumí jakákoliv osoba (tedy právnická nebo fyzická), které bylo přiděleno daňové identifikační číslo vrámci obchodování mezi členskými státy. Uvedená definice se vztahuje jak na osoby registrované kdani vjiném členském státě, tak na plátce nebo identifikované osoby registrované vtuzemsku. Podmínka přidělení daňového identifikačního čísla vrámci obchodování mezi členskými státy má význam ve vztahu ktěm státům Evropské unie, které přidělují speciální daňová identifikační čísla vpřípadě, že osoba povinná kdani uskutečňuje ipřeshraniční dodávky zboží nebo služeb.

Vodst.1 písm.g) je uvedena definice zahraniční osoby. Od října 2021 došlo ke změně ve vymezení tohoto pojmu, resp. kjeho zúžení pouze na osoby povinné kdani. Zahraniční osobou se rozumí osoba povinná kdani, která nemá na území Evropské unie sídlo, popř. místo pobytu vpřípadě fyzické osoby, ani provozovnu. Uvedená změna byla vyvolána novými pravidly zavedenými směrnicí Rady ve vztahu kosobám povinným kdani neusazeným vEvropské unii.

Vodst.1 písm.h) jsou definovány pojmy bydliště fyzické osoby, místo, kde se fyzická osoba převážně zdržuje amísto pobytu fyzické osoby. Uvedené pojmy mají význam především pro určení místa plnění uněkterých služeb poskytovaných osobám nepovinným kdani. Specifická definice uvedených pojmů je nezbytná zejména zdůvodu provázanosti zákona oDPH na nařízení Rady adále sohledem na skutečnost, že český právní řád vymezuje některé pojmy odlišně. Konkrétně definice pojmu bydliště obsažená v§80 odst.l NOZ vychází zfaktického stavu („člověk má bydliště vmístě, kde se zdržuje súmyslem žít tam svýhradou změny okolností trvale“). Nařízení Rady azákon oDPH však vymezují pojem bydliště ve smyslu úředně vedeného stavu jako adresu vedenou vevidenci obyvatelstva či usprávce daně, pokud neexistuje důkaz, že tato adresa neodpovídá skutečnosti. Přesná provázanost pojmů zákona oDPH apojmů přímo použitelného nařízení Rady je významná zejména pro účely pravidel pro stanovení místa plnění při poskytnutí určitých služeb osobě nepovinné kdani, kde se stanoví, že místo příjemce služby se určí podle přímo použitelného nařízení Rady.

Vodst.1 písm.i) je zavedena definice sídla, která se vztahuje na všechny osoby povinné kdani (tedy na osoby fyzické ina osoby právnické). Pro určení sídla osoby povinné kdani je rozhodujícím faktorem místo jejího vedení. Místem vedení se rozumí to místo, kde jsou přijímána zásadní rozhodnutí týkající se řízení této osoby nebo místo, kde se vedení dané osoby schází. Vpřípadě fyzické osoby povinné kdani může nastat situace, kdy nelze místo vedení dle této definice určit. Vtakovém případě se za sídlo utéto osoby považuje místo jejího pobytu.

Vodst.1 písm.j) je vymezen pojem provozovna, ve smyslu dále uvedeného se jedná oprovozovnu poskytovatele plnění. Zákon oDPH totiž pojem provozovna používá ve více významech. Jednak jako provozovnu poskytovatele plnění definovanou vtomto ustanovení, dále jako provozovnu příjemce plnění pro účely stanovení místa plnění vpřípadě služeb poskytnutých provozovně osoby povinné kdani dle §9 zákona oDPH adále jako provozovnu pro účely zvláštního režimu jednoho správního místa definovanou v§110b zákona oDPH.

Toto několikeré pojetí provozovny vychází znařízení Rady, které vymezuje provozovnu poskytovatele plnění včl. 11 odst.2 ačl. 53 aprovozovnu příjemce plnění včl.11odst.l. Vtéto souvislosti je nutno upozornit, že pojem provozovna je pro účely daně zpřidané hodnoty vymezen autonomně anelze zaměňovat nebo klást rovnítko mezi provozovnu pro účely daně zpřidané hodnoty astálou provozovnu zpohledu daně zpříjmů. Existence stálé provozovny zpohledu daně zpříjmů automaticky neznamená, že došlo ke vzniku provozovny pro účely daně zpřidané hodnoty.

Definice provozovny obsažená vzákonu oDPH vychází zpojmu „organizační složka osoby povinné kdani“. Tento pojem byl zvolen navzdory tomu, že bude možná mylně považován za organizační složku závodu zapsanou vobchodním rejstříku. Mezi tyto dva pojmy však nelze klást rovnítko.

Provozovna pro účely zákona oDPH je širším pojmem než provozovna zakotvená vobčanském zákoníku. Provozovnou pro účely daně zpřidané hodnoty se tak rozumí veškeré organizační složky, tj.ty, které se do rejstříků zapisují (např. odštěpný závod), ale také ty, které se nezapisují.

Organizační složka osoby povinné kdani musí splňovat určité podmínky, aby mohla být pro účely zákona oDPH považována za provozovnu. Organizační složka se musí vyznačovat dostatečnou úrovní stálosti avhodnou strukturou zhlediska lidských (personálních) atechnických zdrojů pro to, aby mohla uskutečňovat dodání zboží nebo poskytnutí služeb. Konkrétní požadavky na stálost, strukturu avybavení organizační složky se tak budou lišit vzávislosti na typu, rozsahu atd. jí dodávaného zboží nebo poskytovaných služeb.

Vodst.1 písm.k) je definováno pojem zboží, které je předmětem spotřební daně. Za zboží, které je předmětem spotřební daně, se pro účely zákona oDPH považuje zboží podléhající spotřební dani dle zákona ospotřebních daních, ale izboží podléhající dani zplynu dle části čtyřicáté páté zákona č.261/2007Sb., ostabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů, svýjimkou plynu dodávaného prostřednictvím přepravní nebo distribuční soustavy nacházející se na území Evropské unie anebo jakékoliv sítě ktakové soustavě připojené. Dále se za zboží, které je předmětem spotřební daně, považuje izboží podléhající dani zpevných paliv dle části čtyřicáté šesté zákona č.261/2007Sb., ostabilizaci veřejných rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů.

Vodst.1 písm.l) je definován pojem osoba neusazená vtuzemsku. Osobou neusazenou vtuzemsku se rozumí právnická nebo fyzická osoba povinná kdani, která nemá vtuzemsku sídlo ani provozovnu akterá uskuteční zdanitelné plnění spočívající vdodání zboží nebo poskytnutí služby, které mají místo plnění vtuzemsku. Pokud tato osoba má vtuzemsku provozovnu, považuje se za osobu neusazenou vtuzemsku pouze vpřípadě, že se daná provozovna poskytování předmětného plnění neúčastní (tzn. plnění není poskytováno prostřednictvím této provozovny). Osobou neusazenou vtuzemskutak může být osoba povinná kdani registrovaná vjiném členském státě, osoba povinná kdani neregistrovaná vjiném členském státě nebo zahraniční osoba.

Vodst.1 písm.m) je definován pojem osvobozená osoba. Osvobozenou osobou se rozumí osoba povinná kdani, na kterou se vjiném členském státě vztahuje zvláštní režim osvobození pro malé podniky, tedy je vtomto jiném členském státě vobdobném postavení, vjakém je tuzemská osoba povinná kdani, neplátce, vČeské republice.

Vodst.1 písm.n) je od října 2021 definován provozovatel elektronického rozhraní. Pojem provozovatel elektronického rozhraní byl do zákona oDPH zaveden vsouvislosti snovou úpravou zdanění prodeje zboží na dálku. Provozovatelem elektronického rozhraní se rozumí osoba povinná kdani, která usnadňuje dodání zboží nebo poskytnutí služby, ke kterým dochází za použití elektronického rozhraní. Elektronickým rozhraním se rozumí elektronické tržiště, platforma, portál nebo obdobný prostředek. Vymezení, co se rozumí pod pojmem „usnadňuje“ vyplývá zčl. 5b a54b nařízení Rady. Ve smyslu těchto ustanovení se pojmem „usnadňuje“ rozumí takové použití elektronického rozhraní, při kterém mohou příjemce aposkytovatel služeb nebo dodavatel nabízecí prodej zboží navázat prostřednictvím tohoto elektronického rozhraní kontakt. Uvedené články nařízení Rady dále vymezují případy, kdy elektronické rozhraní poskytnutí služeb nebo dodání zboží naopak neusnadňuje. Jedná se opřípady, kdy elektronické rozhraní

a) přímo nebo nepřímo nestanoví žádnou zpodmínek, za nichž se dodání zboží nebo poskytnutí služeb uskutečňuje, a

b) přímo nebo nepřímo se nepodílí na schvalování poplatku příjemci, a

c) přímo nebo nepřímo se nepodílí na objednávce nebo dodávce zboží nebo poskytnutí služby.

Pokud jsou zároveň naplněny podmínky uvedené výše pod písm.a) až c), elektronické rozhraní se na dodání zboží nebo na poskytnutí služeb nepodílí. Pokud osoba povinná kdani provozující elektronické rozhraní zajišťuje pouze zpracování plateb obdržených vsouvislosti sdodáním zboží nebo poskytnutím služeb, tvorbu soupisu prodávaného zboží nebo nabízených služeb nebo pouhé přesměrování zákazníků na jiná elektronická rozhraní, nepovažuje se rovněž za provozovatele elektronického rozhraní, který usnadňuje dodání zboží nebo poskytnutí služeb.

Odst.2 definuje, co se pro účely zákona oDPH rozumí zbožím.

Vsouvislosti srekodifikací soukromého práva, konkrétně svymezením věci, které obsahuje NOZ, došlo ke změně definice věci ipro účely zákona oDPH. Dělení věcí na hmotné anehmotné upravuje ustanovení §496 NOZ, dělení na věci movité anemovité §498 NOZ. Sohledem na to, že hmotnou věcí je inemovitá věc, zahrnuje pojem „zboží“ inemovitou věc. Za zboží se výslovně prohlašuje inemovitá nehmotná věc, kterou je právo stavby. Postavení zvířete ve vztahu kvěcem upravuje §494 NOZ. Zvíře podle soukromoprávní úpravy není věcí, ale ustanovení ověcech se na něj použijí obdobně vrozsahu, ve kterém to neodporuje jeho povaze. Úprava týkající se lidského těla ajeho částí je obsažena v§493 NOZ, kde je stanoveno, že se zpohledu soukromoprávních předpisů nejedná ověc. Zpohledu zákona oDPH je ale část lidského těla zahrnuta pod pojmem zboží, stejně jako lidské tělo. Na přepravu lidského těla (pohřební služby) se tak použijí ustanovení opřepravě zboží.

Od ledna 2009 byla ze zákona vypuštěna definice peněz, ato zdůvodu její nadbytečnosti. Vymezení, co se rozumí penězi, vyplývá zobecného právního chápání pojmu peníze. Poskytnutí peněz je považováno za zdanitelné plnění pouze vpřípadě peněz považovaných pro účely zákona oDPH za zboží podle §4 odst.3 písm.a) ab), tj.vpřípadě jejich dodání pro sběratelské účely nebo při jejich dodání výrobcem České národní bance. Obdobně nejsou za zboží považovány cenné papíry, opět svýjimkou případů stanovených v§4 odst.3 písm.c) zákona oDPH. Cenné papíry jsou považovány za zboží vpřípadě jejich dodání vlistinné podobě výrobcem jejich emitentovi nebo při jejich dovozu emitentem. Vtomto případě se na cenné papíry hledí jako na polygrafický výrobek apři jejich dodání se uplatní příslušná sazba daně.

Vodst.4 jsou definovány další pojmy používané zákonem oDPH.

Vodst.4 písm.a) ab) je vymezeno, co se pro účely zákona oDPH rozumí dopravním prostředkem aco se návazně rozumí novým dopravním prostředkem. Definice dopravního prostředku vychází čl. 38 nařízení Rady.

Definice dopravního prostředku zahrnuje všechna motorová pozemní vozidla, ato bez ohledu na to, zda jsou nebo nejsou určena kprovozu na pozemních komunikacích. Zdefinice dopravního prostředku včl. 38 nařízení Rady pak vyplývá, že dopravním prostředkem jsou inemotorizovaná vozidla ajiná zařízení aprostředky konstruované kpřepravě osob nebo předmětů zjednoho místa na jiné. Ato bez ohledu na to, zda mají vlastní pohon. Dopravním prostředkem zpohledu zákona oDPH jsou ijízdní kola, tříkolky, obytné přívěsy aželezniční vagóny. Za dopravní prostředky se nepovažují vozidla, která jsou trvale znehybněna nebo kontejnery.

Za nový dopravní prostředek se považuje takový dopravní prostředek, který splňuje alespoň jednu ze dvou podmínek stanovených v§4 odst.4 písm.b) zákona oDPH. Za nový dopravní prostředek se považuje pozemní motorové vozidlo, které má obsah válců větší než 48 cm3 nebo výkon větší než 7,2 kW, pokud je zároveň splněna alespoň jedna zdále uvedených podmínek:

a) bylo dodáno do 6 měsíců ode dne jeho prvního uvedení do provozu, nebo

b) má najeto méně než 6000 km.

Novým dopravním prostředkem je také letadlo omaximální vzletové hmotnosti větší než 1550kg, které není využíváno leteckou společností pro mezinárodní leteckou přepravu apokud je zároveň splněna alespoň jedna zdále uvedených podmínek:

a) bylo dodáno do 3 měsíců ode dne jeho prvního uvedení do provozu, nebo

b) má nalétáno méně než 40 hodin.

Za nový dopravní prostředek se považuje také loď delší než 7,5 m, která není užívána kobchodní, průmyslové, rybářské nebo záchranářské činnosti, pokud je zároveň splněna alespoň jedna zdále uvedených podmínek:

a) byla dodána do 3 měsíců ode dne jejího prvního uvedení do provozu, nebo

b) má najeto méně než 100 hodin.

Příklad

Osobní automobil, který byl uveden do provozu vroce 1980, má najeto 3 000 km aje registrován jako veterán, je zpohledu zákona oDPH novým dopravním prostředkem.

Příklad

Osobní automobil, který byl uvedený do provozu před dvěma měsíci, ale který má už najeto 9500 km, je zpohledu zákona oDPH rovněž považován za nový dopravní prostředek.

Způsob uplatnění daně při dodání nových dopravních prostředků, včetně vymezení dne prvního uvedení do provozu, je uvedeno v§19zákona oDPH (viz komentář ktomuto ustanovení).

Pokud dopravní prostředek nesplňuje ani jednu zobou stanovených podmínek uvedených výše pod a) ab) samostatně pro jednotlivé druhy dopravních prostředků, jedná se opoužité zboží, ukterého se uplatňuje buď běžný režim, nebo zvláštní režim pro obchodníky spoužitým zbožím, uměleckými díly, sběratelskými předměty astarožitnostmi podle §90 zákona oDPH.

Odst. 4 písm. c) definuje obchodní majetek. Ve vazbě na rozhodnutí SDEU C-291/92 Dieter Armbrecht je doustanovení promítnuta zásada, že osoba povinná kdani je oprávněna určit, zda, popřípadě vjaké části, majetkové hodnoty zařadí do svého obchodního majetku. Povinnost účtování oobchodním majetku nebo povinnost vedení evidence tohoto majetku vyplývá zustanovení §100odst.3 písm.b) zákona oDPH.

Vodst.4 písm.d) je uvedeno, jaký obchodní majetek se pro účely zákona oDPH považuje za dlouhodobý majetek.

První kategorií obchodního majetku, který se pro účely DPH považuje za dlouhodobý majetek, je hmotný majetek vymezený vzákoně odaních zpříjmů. Zvýšení vstupní ceny hmotného majetku na 80000Kč od ledna 2021 tak mělo ipřímý vliv ina vymezení dlouhodobého hmotného majetku pro účely zákona oDPH. Dlouhodobým majetkem uživatele se dále rozumí hmotný majetek vymezený zákonem odani zpříjmů, který je uživateli přenechán kužití na základě smlouvy, pokud je vtéto smlouvě ujednáno akde dni uzavření této smlouvy je zřejmé, že vlastnické právo kužívanému majetku bude za obvyklých okolností převedeno na uživatele. Přenechání zboží kužívání na základě smlouvy splňující uvedené charakteristiky je považováno za dodání zboží podle §13 odst.3 písm.c) zákona oDPH. Uvedená úprava v§4 odst.4 písm.d) a§13 odst.3 písm.c) zákona oDPH vychází zrozhodnutí SDEU C164/16 MercedesBenz Financial Services UK Ltd., kde SDEU potvrdil, že text směrnice Rady „smlouva onájmu, vníž je stanoveno, že za obvyklých okolností bude vlastnické právo převedeno nejpozději kokamžiku zaplacení poslední splátky“ musí být vykládán vtom smyslu, že se vztahuje na typovou smlouvu onájmu sopcí odkupu, pokud lze zfinančních smluvních podmínek vyvodit, že se využití opce jeví jako jediná ekonomicky rozumná volba, kterou bude moci nájemce vdaném okamžiku učinit, pokud je smlouva plněna až do konce. Zodůvodnění rozsudku C-164/16 dále vyplývá, že předmětné ustanovení směrnice Rady předpokládá, že smlouva, na jejímž základě dochází kpředání věci, musí obsahovat výslovnou klauzuli opřechodu vlastnictví ktéto věci zleasingového pronajímatele na leasingového nájemce. Zadruhé musí zustanovení smlouvy, objektivně posuzovaných kokamžiku jejího podpisu, jasně vyplývat, že vlastnické právo kvěci přejde automaticky na leasingového nájemce, jestliže smlouva bude plněna podle plánu až do jejího konce.

Dlouhodobým nehmotným majetkem se pro účely zákona oDPH od ledna 2021 rozumí obchodní majetek, který je odepisovaným nehmotným majetkem vymezeným účetními předpisy. Dle znění zákona oDPH do konce roku 2020 se za dlouhodobý nehmotný majetek považoval obchodní majetek, který byl jako odepisovaný nehmotný majetek vymezen zákonem oúčetnictví.

Dlouhodobým majetkem pro účely DPH je ipozemek, který je dlouhodobým hmotným majetkem podle účetních předpisů apozemek, který účetní předpisy vymezují jako dlouhodobý hmotný majetek akterý je přenechán kužití na základě smlouvy, ve které je ujednáno, že vlastnické právo kužívanému pozemku bude převedeno na uživatele (viz komentář uvedený uhmotného majetku ve vztahu kobdobnému vymezení smlouvy).

Technickým zhodnocením zákon oDPH rozumí technické zhodnocení hmotného majetku definované zákonem odaních zpříjmů nebo technické zhodnocení nehmotného majetku vymezené účetními předpisy. Vsouvislosti spojmem technické zhodnocení upozorňujeme na specifické chápání technického zhodnocení pro účely DPH, kdy je za technické zhodnocení chápán souhrn výdajů za každou jednotlivou akci, nikoliv souhrn výdajů za celý kalendářní nebo hospodářský rok. Tento závěr vyplývá zKVKDP 343/13.10.11 Technické zhodnocení.

Vodst.4 písm.e) je uvedena definice dlouhodobého majetku vytvořeného vlastní činností, která byla do zákona oDPH zavedena sohledem na specifická pravidla pro uplatňování nároku na odpočet daně zaplacené ze vstupů, které souvisí spořizováním tohoto typu majetku, pokud ho plátce bude dále využívat pro účely, pro které má podle §72 odst.6 zákona oDPH nárok na odpočet daně jen včástečné výši (podrobněji viz komentář k§13 odst.4 písm.b) zákona oDPH). Pod tuto definici spadá veškerý dlouhodobý hmotný inehmotný majetek, který plátce vrámci svých ekonomických činností vyrobil, postavil nebo jinak vytvořil. Dlouhodobým majetkem vytvořeným vlastní činností je rovněž dlouhodobý majetek vytvořený na základě tzv. subdodávek. Majetek vytvořený vlastní činností nezahrnuje ostatní případy nabytí jednotlivého dlouhodobého majetku, kterými jsou například nabytí koupí, vkladem od jiné osoby nebo převodem zosobního užívání do podnikání. Kproblému vymezení majetku vytvořeného vlastní činností se vyjádřilo také GFŘ vInformaci ohledně změn vpravidlech pro uplatňování nároku na odpočet daně od 1. dubna 2011.

Majetkem vytvořeným vlastní činností může být rovněž technické zhodnocení hmotného majetku vymezené ve vazbě na zákon odaních zpříjmů nebo technické zhodnocení nehmotného majetku vymezené účetními předpisy. Zdůvodu jasného výkladu zákon explicitně stanoví, že technické zhodnocení se vždy považuje za samostatný dlouhodobý majetek vytvořený vlastní činností.

Odstavec 4 písm. g) jednoznačně stanoví, že na pacht ina podpacht se zpohledu zákona oDPH pohlíží jako na nájem. Tato změna však nikterak nemění skutečnost, že pojem nájem je nutné vykládat eurokonformně. Pro účely zákona oDPH se za nájem považuje také podnájem azřízení, trvání nebo zánik věcného břemene zřízeného knemovité věci, pokud jsou splněny znaky nájmu. Význam pojmu „nájem“ se pro oblast daně zpřidané hodnoty rozšířil ověcná břemena knemovité věci vreakci na rozsudek SDEU C326/99 Goed Wonen, kde je uvedeno, že pro uplatnění daně aosvobození od daně je na zřízení věcného břemene, které je sjednáno na dobu určitou aje poskytnuto za úplatu, pohlíženo jako na nájem nemovité věci, pokud jsou zároveň naplněny znaky nájmu ve smyslu judikatury SDEU.

Zustanovení odst.4 písm.h) vyplývá, že přeprava peněz acenných papírů se zpohledu zákona oDPH považuje za přepravu zboží. Toto pravidlo se uplatní ivpřípadech, kdy převážené peníze nebo cenné papíry nebudou zpohledu zákona oDPH považovány za zboží podle §4 odst.3 zákona oDPH.

Vodst.4 písm.i) je vymezeno co se rozumí dodáním zboží sinstalací nebo montáží. Jde ospecifické dodání zboží, jehož charakteristickým rysem je, že montáž nebo instalaci dodávaného zboží provádí dodavatel nebo jím zmocněná třetí osoba. Problémy vznikají při rozlišení, zda má poskytované plnění charakter služby související snemovitostí smístem plnění podle §10 zákona oDPH nebo dodání zboží sinstalací amontáží smístem plnění podle §7 odst.6 zákona oDPH. Správné rozlišení typu plnění mezi těmito kategoriemi může být důležité zejména vpřípadě, že je uvedená služba poskytována nebo uvedené zboží dodáváno smístem plnění vjiném členském státě nebo je plnění poskytnuto osobou neusazenou smístem plnění vtuzemsku. Určení, zda povinnost přiznat daň zdaného plnění má poskytovatel nebo příjemce zboží se může lišit vzávislosti na tom, zda je se jedná oslužbu související snemovitostí nebo dodání zboží sinstalací nebo montáží.

Vodst.4 písm.j) je vymezen pojem dodání zboží soustavami nebo sítěmi, který se týká výhradně dodávek plynu, elektřiny, tepla achladu specifickým způsobem, který je pro tyto komodity typický. Vpřípadě plynu se jedná ojeho dodání prostřednictvím přepravní nebo distribuční soustavy na území Evropské unie nebo sítí připojených ktéto soustavě. Vpřípadě dodání elektřiny, tepla achladu se jedná ododání sítěmi určenými pro dodávky těchto komodit. Na dodání uvedeného zboží se vztahují specifická pravidla pro určení místa plnění, která jsou uvedena v§7a zákona oDPH.

Vodst.5 je definováno, co se rozumí pod pojmem přemístění zboží. Opřemístění zboží se zpohledu zákona oDPH jedná vpřípadě, kdy osoba povinná kdani odešle nebo přepraví (nebo si nechá odeslat nebo přepravit třetí osobou) zboží, které je součástí obchodního majetku této osoby, zjednoho členského státu do jiného. Důvodem pro přemístění majetku je uskutečňování ekonomické činnosti. Kpřemístění tak dochází, jestliže je obchodní majetek osoby povinné kdani odeslán nebo přepraven mezi členskými státy, aniž by došlo utohoto majetku kpřevodu práva nakládat stímto majetkem jako vlastník.

Vodst.6 jsou vyjmenovaná plnění, která se naopak za přemístění zboží nepovažují. Do září 2020 byla tato plnění vyjmenována v§13 odst.7 zákona oDPH. Za přemístění zboží se nepovažuje odeslání nebo přeprava zboží do jiného členského státu uskutečněná pro účely následného

a) prodeje zboží na dálku do členského státu, ve kterém je odeslání nebo přeprava zboží osoby povinné kdani ukončena. Prodej zboží na dálku je vymezen v§4 odst.9, místo plnění při prodeji zboží na dálku je vymezeno v§8 zákona oDPH. Obdobná úprava je ve všech ostatních členských státech. Pokud osoba povinná kdani odesílá nebo přepravuje zboží do jiného členského státu za tím účelem, aby toto zboží vjiném členském státě dodala osobě nepovinné kdani, pro kterou pořízení zboží není včlenském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží předmětem daně, formou prodeje zboží na dálku, nejedná se opřemístění zboží zpohledu zákona oDPH. Pojem prodej zboží na dálku nahradil od října 2021 dříve používaný pojem zasílání zboží.

b) dodání zboží sinstalací nebo smontáží smístem plnění včlenském státě ukončení odeslání nebo přepravy zboží. Místem plnění dodání zboží, které je dodáváno včetně jeho montáže nebo instalace je podle §7 odst.6 zákona oDPH vždy ten stát, kde je zboží instalováno nebo montováno. Proto, aby osoba povinná kdani mohla zboží včetně jeho instalace nebo montáže vjiném členském státě dodat, musí si zboží zpravidla převést zčlenského státu, ve kterém zboží například vyrobila. Tento převoz zboží zjednoho členského státu do jiného, za účelem následného dodání předmětného zboží vč.jeho instalace nebo montáže vzemi ukončení odeslání nebo přepravy zboží, se nepovažuje za přemístění zboží zpohledu zákona oDPH.

c) dodání zboží na palubě letadel, lodí nebo ve vlaku během přepravy osob uskutečňované na území Evropské unie,

d) dodání zboží soustavami nebo sítěmi,

e) uskutečnění plnění podle §64, 66 nebo §68 zákona oDPH nebo plnění obdobně osvobozeného podle právních předpisů členského státu zahájení odeslání nebo přepravy zboží,

f) poskytnutí služby pro osobu povinnou kdani zahrnující práce na zboží fyzicky uskutečněné včlenském státě ukončení přepravy, za podmínky, že zboží je po poskytnutých pracích vráceno zpět osobě povinné kdani do členského státu, ze kterého bylo původně odesláno. Jedná se například osituace, kdy je zboží přepraveno do jiného členského státu za účelem jeho zušlechtění nebo opravy apo provedení prací je vráceno zpět do toho členského státu, ze kterého bylo původně odesláno nebo přepraveno. Uvedené ustanovení se neuplatní vpřípadě, že je zboží vjiném členském státě, do kterého bylo přepraveno, zničeno nebo spotřebováno.

g) přechodné užití zboží včlenském státě ukončení přepravy pro účely poskytnutí služby osobou povinnou kdani. Uvedené ustanovení se týká případů, kdy je do jiného členského státu přepraveno například zařízení nebo stroj, aby jeho pomocí byly vjiném členském státě poskytnuty služby. Přičemž po skončení poskytované služby se zařízení nebo stroj vrací zpět do toho členského státu, ze kterého byl původně odeslán nebo přepraven, nebo

h) přechodné užití zboží nepřekračující lhůtu 24 měsíců na území členského státu, ve kterém by se na dovoz stejného zboží ze třetí země pro přechodné užití vztahoval celní režim dočasného použití súplným osvobozením od cla.

Doodst.7byla od září 2020 přenesena úprava původně obsažená v§13 odst.8 zákona oDPH. Jestliže přestanou být plněny podmínky pro to, že plnění není považováno za přemístění zboží podle odst.6, považuje se transakce za přemístění zboží, ato od okamžiku, kdy daná podmínka přestane být plněna. Dopadem neplnění podmínek, tedy dopadem toho, že se transakce začne považovat za přemístění zboží ve smyslu §4 odst.5 zákona oDPH, je zpravidla povinnost registrace vlastníka přemístěného zboží vtom členském státě, do kterého bylo zboží přemístěno (tzn. včlenském státě, ve kterém bylo ukončeno odeslání nebo přeprava zboží). Zpohledu České republiky jako státu, ze kterého je zboží přemístěno do jiného členského státu ve smyslu §4 odst.5 zákona oDPH, se pak takové přemístění považuje podle §13 odst.6 zákona oDPH za dodání zboží za úplatu. Proto, aby bylo takové přemístění zboží (resp. dodání zboží) do jiného členského státu osvobozeno od daně, je pak nutné naplnit podmínky dané ustanovením §64 zákona oDPH.

Vodst.8 je stanoveno, že pro přepočet cizí měny na českou měnu se použije kurz devizového trhu vyhlášený Českou národní bankou, ato ten kurz, který platí pro osobu, která přepočet provádí, vden, kdy vzniká povinnost přiznat daň nebo povinnost přiznat uskutečnění plnění. Dle všeobecně akceptovaného výkladu tak plátce nebo identifikovaná osoba, která přepočet provádí akterá je účetní jednotkou, použijí pro přepočet buď denní, nebo pevný kurz podle toho, který kurz daná účetní jednotka používá. Vpřípadě zahraničních osob, které nejsou účetní jednotkou, je ustavení vykládáno tak, že tyto osoby musí pro účely DPH používat jen denní kurz.

Pro přepočet cizí měny je možno použít nejen kurz devizového trhu vyhlášený Českou národní bankou, ale také poslední směnný kurz zveřejněný Evropskou centrální bankou.

Vpřípadě dovozu bude pro přepočet základu daně na českou měnu použit kurz celní, jak vyplývá zpravidla uvedeného v§38 odst.4 zákona oDPH.

Od října 2021 byl do ustanovení §4 doplněn odstavec 9, který vymezuje, co se rozumí prodejem zboží na dálku. Pojem prodej zboží na dálku nahradil dříve užívaný pojem zasílání zboží. Prodejem zboží na dálku se rozumí dodání zboží, ukterého jsou splněny následující podmínky:

a) zboží je dodáváno osobou povinnou kdani aje přepraveno zjednoho členského státu do jiného členského státu,

b) odeslání nebo přepravu zboží zajišťuje osoba povinná kdani, která zboží dodává nebo třetí osoba, pokud osoba povinná kdani, která zboží dodává zasahuje do odeslání nebo přepravy tohoto zboží. Co se rozumí pod pojmem „zasahuje“ čl. 5a upravuje nařízení Rady,

c) zboží je dodáno osobě, které ve vazbě na přijetí zboží nevznikne daňová povinnost ztitulu pořízení zboží zjiného členského státu,

d) nejedná se ododání nového dopravního prostředku nebo ododání zboží smontáží ainstalací.

Do odst.10 byla od října 2021 doplněna nová definice prodeje dovezeného zboží na dálku. Prodejem dovezeného zboží na dálku se rozumí prodej zboží na dálku (tedy zboží, jehož prodej splňuje podmínky uvedené vpředchozímodst.9), pokud je prodávané zboží odesláno nebo přepraveno na území Evropské unie ze třetí země. Proto, aby se jednalo oprodej dovozeného zboží na dálku, musí být splněny všechny podmínky uvedené vodst.9 anavíc se musí jednat ozboží, které je odesláno nebo přepraveno ze třetí země, tzn. ozboží, které je dováženo do Evropské unie.

§4a

Obrat

(1) Obratem se pro účely tohoto zákona rozumí souhrn úplat bez daně, které osobě povinné kdani náleží za uskutečněná plnění, smístem plnění vtuzemsku, jde-li oúplaty za

a) zdanitelné plnění,

b) plnění osvobozené od daně snárokem na odpočet daně, nebo

c) plnění osvobozené od daně bez nároku na odpočet daně podle §54 až 56a, jestliže nejsou doplňkovou činností uskutečňovanou příležitostně.

(2) Do obratu se nezahrnuje úplata za dodání nebo poskytnutí dlouhodobého majetku, není-li toto uskutečněné plnění nedílnou součástí obvyklé ekonomické činnosti osoby povinné kdani.

Komentář k§4a

Paragraf 4a obsahuje definici obratu pro účely zákona oDPH.

Obratem se rozumí pro účely DPH souhrn úplat bez daně, včetně dotace kceně, které osobě povinné kdani náleží za uskutečněná plnění.

Ztoho vyplývá, že pro zahrnutí do obratu není podstatný způsob, jakým osoba povinná kdani příslušné plnění zaúčtuje či zaeviduje, ale skutečnost, že se jedná oúplatu za ekonomickou činnost. Do obratu se tedy započítává úplata za uskutečněná plnění, kterými jsou zejména zdanitelná plnění aplnění osvobozená odaně snárokem na odpočet daně kdatu jejich uskutečnění, ato ať již přijatá před či po uskutečnění plnění. Úplata přijatá před uskutečněním plnění jako záloha se zahrnuje do obratu až ke dni uskutečnění plnění. Do obratu se nezahrnují úplaty za plnění uskutečněná smístem plněním mimo tuzemsko.

Do obratu se nadále nezahrnují úplaty zprodeje dlouhodobého majetku. Do pravidel pro výpočet obratu se zdůvodu jednotného výkladu vpraxi promítá zásada vyplývající zustálené judikatury SDEU, konkrétně rozsudku C-98/07 Nordania Finans aBG Factoring. SDEU vrámci této věci došel kzávěru, že pokud má prodej dlouhodobého majetku povahu běžné činnosti, kterou daná osoba povinná kdani provádí vrámci výkonu svého podnikání apravidelně, obrat dosahovaný ztěchto prodejů se nevyjímá zvýpočtu koeficientu pro účely nároku na odpočet daně. Stejný princip je nutné respektovat rovněž při výpočtu obratu osoby povinné kdani, resp. při stanovení položek, které se do obratu nezahrnují. Jestliže prodej (dodání nebo poskytnutí) dlouhodobého majetku představuje obvyklou ekonomickou činnost osoby povinné kdani, úplata ztohoto uskutečněného plnění se do výpočtu obratu zahrnuje.

Do obratu se obecně nezahrnují ani úplaty za plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně vyjma dále uvedených případů.

Do obratu se zahrnují úplaty za plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně, kterými jsou finanční činnosti podle §54 zákona oDPH, penzijní činnosti podle §54a zákona oDPH, pojišťovací činnosti podle §55 zákona oDPH, dodání nemovité věci podle §56 zákona oDPH anájem nemovité věci podle §56a zákona oDPH, jestliže nejsou doplňkovou činností uskutečňovanou příležitostně: to znamená, že např. úplaty za dlouhodobý nájem nemovitosti, který je soustavnou činností osoby povinné kdani, se do obratu zahrnují.

Měřítkem pro určení, zda se jedná odoplňkovou činnost, či nikoliv může být podlejudikátu SDEU C77/01 např. výše příjmů zdoplňkové činnosti kpříjmům zhlavní části vykonávané činnosti, poměr obratu zdoplňkové činnosti kcelkovému obratu, použití majetku apersonálu kvýkonu doplňkové činnosti apod.

Specifikem je stanovení obratu rozhodného pro registraci bytového družstva jako plátce, který neupravuje zákon oDPH, ale pouze výkladové stanovisko Ministerstva financí vnávaznosti na specifický výklad ekonomické činnosti bytových družstev.

Do obratu bytového družstva vstupují úplaty za plnění poskytovaná pro osoby, které nejsou členy družstva, apro členy, které jsou právnickými osobami (např. nájemné zbytů, nebytových prostor, pozemků astaveb, plnění poskytovaná sjejich užíváním, údržba, opravy, rekonstrukce, poplatky za administrativní úkony, správa domů), nájemné znebytových prostor. Úhrada vlastníků nebytových jednotek (vyjma garáží agarážových stání) za správu domu podle zákona ovlastnictví bytů aúhrady za plnění poskytovaná sjejich užíváním ivpřípadě, kdy jsou poskytovány členy družstva– fyzickými osobami. Dále do obratu vstupují výnosy za dodávky tepla zvlastního zdroje. Tato činnost je považována za ekonomickou činnost družstva, přesto, že je poskytována členům, ato jak fyzickým osobám, tak právnickým osobám.

Vpřípadě společnosti jsou při stanovení obratu jednotlivých společníků společnosti podmínky vzákoně oDPH postaveny na samostatném (individuálním) působení každého společníka (člena) společnosti ajsou vsouladu sobecnými principy daně zpřidané hodnoty.

Společník společnosti postupuje podle obecných ustanovení zákona oDPH. Každý společník společnosti (osoba povinná kdani) sleduje obrat pro účely registrace kdani zpřidané hodnoty sám za sebe.

Každý společník postupuje při zjišťování obratu podle §4a odst.1 a2 zákona oDPH. Pro společníka společnosti to znamená, že jeho obrat pro účely DPH je součtem obratu dosaženého jím vrámci společnosti aobratu dosaženého jím samostatně mimo společnost.

Příklad

Osoba povinná kdani dosahuje obratu ze svých zdanitelných plnění za 12 bezprostředně posobě jdoucích kalendářních měsíců 800000Kč.Zdlouhodobého nájmu obdržela 1500000Kč.Celkový obrat je 2300000Kč.Osoba povinná kdani je do 15. dne měsíce, který následuje po měsíci, ve kterém překročila obrat, povinna podat přihlášku kregistraci plátce aod 1.následujícího měsíce je plátcem.

§4b

Zvláštní ustanovení

(1) Pro účely tohoto zákona se ustanovení oobchodním závodu použijí ina část obchodního závodu tvořící samostatnou organizační složku.

(2) Pro účely tohoto zákona se na svěřenský fond, podílový fond, podfond investičního fondu aorganizační složku státu, která je účetní jednotkou, hledí jako na právnickou osobu.

(3) Ustanovení tohoto zákona ojednotce aonemovité věci se použijí obdobně ina jednotku, která je vymezena podle zákona ovlastnictví bytů, spolu se sní spojeným podílem na společných částech domu, apokud je sní spojeno vlastnictví kpozemku, tak ispolu spodílem na tomto pozemku.

Komentář k§4b

Paragraf 4b řeší NOZ nově zavedené pojmy (části obchodního závodu, svěřenského fondu ajednotky).

Zodst.l plyne, že pokud ustanovení upravuje obchodní závod, vztahuje se dané ustanovení ina část obchodního závodu tvořící samostatnou organizační jednotku (viz §2183 NOZ).

Odst.2 reaguje na institut NOZ– svěřenský fond (viz §1448 anásl. NOZ). Vzhledem ktomu, že svěřenský fond může být zřízen iza účelem investování pro dosažení zisku (viz §1449 odst.2 NOZ) musel zákon oDPH vytvořit fikci, která svěřenský fond definovala jako právnickou osobu. Dále se tedy svěřenský fond posuzuje jako jakákoliv jiná právnická osoba. Pokud svěřenský fond samostatně uskutečňuje ekonomické činnosti, jedná se oosobu povinnou kdani dle §5 zákona oDPH. Vopačném případě se posuzuje jako právnická osoba nepovinná kdani. Obdobně se postupuje iuorganizační složky státu, která je účetní jednotkou.

Obdobně jako na investiční společnost se hledí také na podílový fond bez právní subjektivity apodfond investičního fondu. Investiční společnost, na kterou se pohlíží jako na osobu povinnou kdani, může mít zpohledu zákona oDPH dva druhy výnosů.

Výnosy za obhospodařování podílových fondů nebo investičních fondů, které jsou podle §54odst.1 písm.v) zákona oDPH osvobozeným plněním bez nároku na odpočet daně avýnosy znakládání či držby majetku vpodílových fondech.

Vtěchto případech se může jednat ovýnosy za zdanitelná plnění, například dodání nemovité věci jako zdanitelné plnění, poskytnutí nájmu jako zdanitelného plnění, nebo může jít ovýnosy osvobozené od daně bez nároku na odpočet daně jako například prodej cenných papírů, dodání nemovité věci jako plnění osvobozené od daně, osvobozený nájem.

Důvodem pro vymezení právní fikce podílového fondu apodfondu investičního fondu jako právnické osoby je skutečnost, že se pro investiční společnost stanoví jediný koeficient podle §76 odst.2 zákona oDPH apři existenci tohoto jediného koeficientu pro celou investiční společnost je tento koeficient podstatně ovlivněn jak prováděnými finančními činnostmi podílových fondů, tak ivlastní činností investičního fondu.

Při prodeji nemovité věci ve speciálním fondu nemovitých věcí je pro účely zákona oDPH investiční společnost dodavatelem auskutečňuje zdanitelné plnění či plnění osvobozené od daně bez nároku na odpočet daně. Při nabytí nemovité věci do speciálního fondu nemovitých věcí je pro účely daně zpřidané hodnoty investiční společnost nabyvatelem, který přijímá zdanitelná plnění nebo plnění osvobozené od daně bez nároku na odpočet daně apři odpočtu daně postupuje způsobem podle §72 anásl. zákona oDPH.

Při opravě nemovité věci jde ozdanitelné plnění mezi zhotovitelem ainvestičním fondem ve prospěch speciálního fondu nemovitých věcí apři odpočtu daně postupuje způsobem podle §72 anásl. zákona oDPH.

Odst.3 vymezuje pojem jednotka.

Na základě tohoto vymezení je nutné pod pojem jednotka vždy zahrnout také podíl na společných částech domu, apokud je sjednotkou spojeno ivlastnictví kpozemku, tak ipodíl na tomto pozemku.

Ustanovení směřuje zejména na případy, kdy ipo dni nabytí účinnosti NOZ je vlastnické právo kjednotkám nabýváno podle předchozích právních předpisů, zejména podle zákona č.72/1994Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy kbytům anebytovým prostorům adoplňují některé zákony (zákon ovlastnictví bytů)–viz §3063 NOZ. Zatímco podle §1159 NOZ pojem jednotka již zahrnuje ipodíl na společných částech nemovité věci, přičemž za společnou část nemovité věci označuje §1160 odst.2 tohoto předpisu ipozemek, na němž byl dům zřízen, podle zákona ovlastnictví bytu je jednotkou pouze byt nebo nebytový prostor nebo rozestavěný byt nebo rozestavěný nebytový prostor jako vymezená část domu. Stejně tak ipodle NOZ jde iorozestavěné byty anebytové prostory, které na jeho základě jsou jednotkami existujícími ve stejném režimu, jako jednotky dokončené. Zuvedeného důvodu bylo nutné stanovit, že na pojem jednotka je třeba vždy nahlížet stejně, bez ohledu na to, zda vlastnictví ktéto jednotce bylo nabyto podle zákona ovlastnictví bytů nebo podle NOZ.

Vedle pojmu „jednotka“ pracuje zákon také spojmy „obytný prostor“ a„obytný prostor pro sociální bydlení“. Jednotka jako vybraná nemovitá věc podle 56 odst.5 písm.b) zákona oDPH může být bytová nebo nebytová.

Pro účely sazeb daně, zejména dle §48 zákona oDPH, není pojem „jednotka“ rozhodující, protože stavbou pro bydlení– obytným prostorem, příp. obytným prostorem pro sociální bydlení, je soubor místností nebo ijednotlivá obytná místnost bez ohledu na to, zda jsou či nejsou vymezeny jako jednotka ve smyslu NOZ.

HLAVA II
UPLATŇOVÁNÍ DANĚ

Díl 1

Daňové subjekty

§5

Osoby povinné kdani

(1) Osoba povinná kdani je osoba, která samostatně uskutečňuje ekonomické činnosti, nebo skupina. Osobou povinnou kdani je iprávnická osoba, která nebyla založena nebo zřízena za účelem podnikání, pokud uskutečňuje ekonomické činnosti.

(2) Osobou povinnou kdani není

a) člen skupiny,

b) zaměstnanec nebo jiná osoba při uskutečňování ekonomické činnosti vyplývající zpracovněprávního vztahu, služebního poměru nebo jiného obdobného vztahu.

(3) Ekonomickou činností se pro účely daně zpřidané hodnoty rozumí činnost výrobců, obchodníků aosob poskytujících služby, včetně důlní činnosti azemědělské výroby avýkon svobodných ajiných obdobných povolání podle jiných právních předpisů, za účelem získávání pravidelného příjmu. Za ekonomickou činnost se považuje zejména činnost spočívající ve využití hmotného anehmotného majetku za účelem získávání pravidelného příjmu. Samostatně uskutečňovanou ekonomickou činností není činnost zaměstnanců nebo jiných osob, kteří mají uzavřenou smlouvu se zaměstnavatelem, na základě níž vznikne mezi zaměstnavatelem azaměstnancem pracovněprávní vztah, případně činnosti osob, které jsou zdaňovány jako příjmy ze závislé činnosti.

(4) Stát, kraje, obce, organizační složky státu, krajů aobcí, dobrovolné svazky obcí, hlavní město Praha ajeho městské části aprávnické osoby založené nebo zřízené zvláštním právním předpisem nebo na základě zvláštního právního předpisu7a se při výkonu působností voblasti veřejné správy nepovažují za osoby povinné kdani, ato ivpřípadě, kdy za výkon těchto působností vybírají poplatky nebo jiné úhrady.

(5) Osoba podle odstavce 4 se považuje za osobu povinnou kdani, pokud uskutečňuje činnosti,

a) které jsou uvedené vpříloze č. 1 ktomuto zákonu, nebo

b) při jejichž výkonu se má za to, že dochází kvýraznému narušení hospodářské soutěže tím, že osoba podle odstavce 4 nebyla považována nebo není považována za osobu povinnou kdani; tyto činnosti stanoví vláda nařízením.

(6) Za samostatnou osobu povinnou kdani se považuje hlavní město Praha akaždá jeho městská část.

Komentář k§5

Toto ustanovení definuje osoby podléhající dani, tedy určuje okruh osob, které jsou zdůvodu své činnosti potenciálními plátci.

Vodst.l je vsouladu spředpisy Evropské unie, které nerozlišují osoby povinné kdani podle typů subjektů, ale podle jejich činností, definována osoba povinná kdani, za kterou se považuje každá právnická nebo fyzická osoba, která na jakémkoliv místě uskutečňuje samostatně ekonomickou činnost. Za osobu povinnou kdani se tedy považují nejen tuzemské osoby, ale také osoby zjiných členských států nebo osoby ze třetích zemí, které uskutečňují ekonomickou činnost. Zákon vtéto souvislosti upozorňuje, že vněkterých případech považuje za osobu povinnou kdani iosobu, která de facto ekonomickou činnost přímo nevykonává.

Osobou povinnou kdani je iprávnická osoba, která nebyla založena nebo zřízena za účelem podnikání, jestliže za úplatu dodává zboží nebo poskytuje služby, tedy uskutečňuje ekonomickou činnost. Usubjektů, které nebyly založeny za účelem podnikání, není rozhodující členění na hlavní avedlejší činnost ale jeho ekonomická činnost vobecném pojetí, tedy pojem obsahově mnohem širší.

Za samostatnou osobu povinnou kdani je považována iskupina.

Pro vymezení osob povinných kdani je klíčové vymezení ekonomické činnosti vodst.3.

Ekonomickou činností se pro účely DPH rozumí činnost výrobců, obchodníků aosob poskytujících služby včetně důlní činnosti azemědělské výroby avýkon svobodných ajiných obdobných povolání podle jiných právních předpisů, za účelem získávání pravidelného příjmu. Zuvedeného vymezení vyplývá, že ekonomickou činností je bezpochyby podnikání, ale idalší samostatné výdělečné činnosti.

Za ekonomickou činnost se považuje ivyužití hmotného anehmotného majetku za účelem získávání pravidelného příjmu tj.např. pronájem movitého nebo nemovitého majetku, ať již je podle zdaňován podle §7 ZDP jako příjem zpodnikání nebo §9 jako příjem upronájmu.

Naopak ekonomickou činností není činnost zaměstnanců nebo jiných osob na základě pracovněprávního vztahu aani činnosti osob, které jsou zdaňovány jako příjmy ze závislé činnosti podle §6 ZDP, tj.např. činnosti statutárních orgánů obchodních společností adalších právnických osob.

Za ekonomickou činnost se považují iautorské příspěvky.

Vodst.4 je stanoveno, že vyjmenované osoby, jako jsou stát, kraje, obce, organizační složky státu, krajů aobcí adalší vyjmenované neziskové subjekty se při výkonu působnosti voblasti veřejné správy nepovažují za osoby povinné kdani, ikdyž za výkon těchto působností vybírají úplatu, např. správní poplatky podle příslušného předpisu.

Judikaturou SDEU je výkon veřejné správy definován jako činnosti podléhající speciálnímu právnímu režimu, které nezahrnují činnosti vykonávané za stejných právních podmínek, které platí pro soukromé subjekty auvedené osoby takovou činností mohou upravovat práva apovinnosti jiných osob. Výkon takové činnosti se nepovažuje za činnost, která je předmětem daně, ani vpřípadě, že je prováděna za úhradu ve formě správních nebo místních poplatků nebo poplatků stanovených zvláštním předpisem, např. časový poplatek nebo mýtné podle zákona opozemních komunikacích vybíraný silničními správními úřady.

Vproblematice výkonu veřejné správy došlo vroce 2023 kněkolika změnám. Na základě informace GFŘ č.j. 20296/23/7100-30116-609210 není od 1. dubna 2023 nájem hrobového místa aposkytování služeb stím spojených veřejnou správou. Informace GFŘ kuplatňování DPH uneziskových subjektů byly súčinností od 1. dubna 2023 zrušeny.

Na základě zápisu KVKDP 591/23.03.22 se poskytnutí služby autorizované obalové společnosti vsouvislosti se zákonem oobalech avýrobcům na základě zákona ovýrobcích sukončenou životností nepovažuje za výkon veřejné správy aobce se při výkonu této činnosti považují za osoby povinné kdani. Pokud obec poskytuje tříděný odpad za úplatu pro EKO-KOM, jedná se ozdanitelné plnění.

Tyto vyjmenované subjekty však jsou podle odst. 5 osobami povinnými kdani, pokud při výkonu působností voblasti veřejné správy provádějí činnosti, který by narušovaly podle rozhodnutí příslušného orgánu (Úřadu na ochranu hospodářské soutěže) závažně pravidla hospodářské soutěže, tj.např. ověřování podpisů může provádět matrika na obecním úřadě, ale inotář jako osoba povinná kdani. Obec by byla považována za osobu povinnou kdani ode dne nabytí právní moci vydaného rozhodnutí. (Jedná se opříklad, který vpraxi zřejmě nikdy nenastane. Od přistoupení České republiky do Evropské unie dosud žádné takové rozhodnutí nebylo učiněno), nebo pokud uskutečňují ekonomickou činnost, např. obec, která prodává dřevo zobecního lesa, provozuje skládku apod., nebo pokud uskutečňují činnosti uvedené vpříloze č.1 kzákonu oDPH, např. poskytování služeb voblasti telekomunikací, dopravy zboží, přepravy cestujících, činnosti reklamní, skladovací, pořádání veletrhů, služby cestovních kanceláří, ale idodávání určitého vyjmenovaného zboží jako vody, plynu, elektřiny, páry (viz komentář ktéto příloze).

Ve vazbě na předchozí ustanovení se vodst.6 stanoví, že samostatnou osobou povinnou kdani je hlavní město Praha ajeho městské části. Ztoho vyplývá, že vostatních statutárních městech je osobou povinnou kdani pro účely registrace plátce vždy pouze město, anikoliv jeho městské části.

Zcela specificky je posuzována ekonomická činnost bytových družstev. Tato činnost spočívá vzajišťování bytových potřeb adalších plnění přímo souvisejících sbytovými potřebami členů inečlenů bytových družstev.

Činnost družstva není považována za ekonomickou činnost bytového družstva, pokud je poskytována pro členy družstva– fyzické osoby. Jedná se zejména ovýstavbu družstevních objektů (obytných domů agarážových objektů, bytů agaráží) realizovanou vlastními kapacitami družstev nebo realizovanou družstvem jako investorem, pronájem bytů, garáží agarážových stání aplnění poskytovaná sjejich užíváním (svýjimkou dodávky tepla ateplé vody zvlastního zdroje), zajišťování správy společných částí domu podle zákona ovlastnictví bytů aplnění poskytovaná sužíváním bytů agaráží vdomě pro jejich vlastníky (svýjimkou dodávky tepla ateplé vody zvlastního zdroje), převody družstevních bytů, garáží agarážových stání aspoluvlastnických podílů na pozemcích, které knim příslušejí.

Pokud jsou obdobná plnění poskytována právnickým osobám, jedná se oekonomickou činnost ivpřípadě, kdy tyto právnické osoby jsou členy družstva, neboť uprávnických osob se nejedná ozajišťování bytových potřeb členů družstva. Ekonomickou činností jsou uvedená plnění rovněž vtěch případech, kdy jsou poskytována pro osoby, které nejsou členy družstva. Ekonomickou činností je rovněž účtování různých administrativních poplatků (např. za zpracování smlouvy opřevodu členského podílu, povolení stavebních úprav, povolení podnájmu, zápisné nového člena apodobně) adále to jsou dodávky tepla ateplé vody zvlastního zdroje, ato členům družstva iosobám, které členy družstva nejsou.

Skupina

§5a

(1) Skupinou se pro účely tohoto zákona rozumí skupina spojených osob se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která je registrována kdani jako plátce podle §95a. Pokud mají osoby, které jsou součástí skupiny (dále jen „členové skupiny“) sídlo nebo provozovnu mimo tuzemsko, nejsou tyto jejich části součástí skupiny.

(2) Spojenými osobami se pro účely tohoto zákona rozumí kapitálově spojené osoby nebo jinak spojené osoby.

(3) Kapitálově spojenými osobami jsou osoby, znichž se jedna osoba přímo nebo nepřímo podílí na kapitálu nebo hlasovacích právech druhé osoby, anebo se jedna osoba přímo nebo nepřímo podílí na kapitálu nebo hlasovacích právech více osob, apřitom tento podíl představuje alespoň 40% základního kapitálu nebo 40% hlasovacích práv těchto osob.

(4) Jinak spojenými osobami jsou osoby, na jejichž vedení se podílí alespoň jedna shodná osoba.

Komentář §5a

Vsouladu sčlánkem 11 směrnice Rady je vzákoně zakotvena skupinová registrace.

Cílem bylo umožnit snížení administrativní zátěže pro podniky, které jsou vzájemně úzce spojeny finančními, hospodářskými aorganizačními vazbami, ato tím, že tyto osoby budou pro účely DPH považovány za jednu osobu povinnou kdani. Vytvoření skupiny je pro podniky dobrovolné ajejí rozsah záleží na jejich vůli. Podniky, které si zvolí skupinovou registraci, poskytují plnění vrámci skupiny bez DPH apodávají daňové přiznání asouhrnné hlášení společně za celou skupinu.

Členem skupiny mohou být nejen subjekty se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, ale isubjekty zjiných států, které mají vtuzemsku umístěnou provozovnu, přičemž součástí skupiny mohou být pouze ty jejich části, které jsou umístěny vtuzemsku. Úprava se tak nevztahuje na subjekty nebo jejich části umístěné mimo tuzemsko. Skupina jako celek se považuje za samostatnou osobu povinnou kdani, důsledkem čehož je skutečnost, že plnění mezi členy skupiny nejsou plnění uskutečněná osobami povinnými kdani anejsou tak předmětem daně. Odst.2 až 4 vymezují podmínky, za jakých mohou být osoby členem skupiny tak, aby byly naplněny požadavky směrnice Rady tj., že se jedná pouze oosoby úzce propojené finančními, hospodářskými aorganizačními vazbami.

Protože spojené osoby nemusí být propojeny ikapitálově (viz odst.2 aodst.4– jinak spojené osoby), znamená to, že iosoba nepovinná kdani nebo identifikovaná osoba může být členem skupiny, pokud se účastní rozhodování ve vedení.

Za „kapitálové“ spojení osob je považováno minimálně 40% vlastnictví kapitálu nebo hlasovacích práv vzájemně spojených osob, ale pozor na povinnost přepočítávání procent při postupném vlastnění kapitálu ve skupině.

Zákon neumožňuje účast jednoho člena ve více skupinách (pouze vjedné)

Příklad

Osoba Avlastní 40% kapitálu osoby B adále 40% kapitálu osoby C. Osoba C vlastní 100% kapitálu osoby E adále 60% kapitálu osoby D. Osoba D nemůže být členem skupiny, protože vřadě A– C– D nevlastní Apotřebných 40% osoby D. (60% ze 40% je pouhých 24%).

§5b

(1) Pro účely tohoto zákona jedná za skupinu její zastupující člen. Zastupujícím členem se rozumí člen skupiny se sídlem vtuzemsku, který je oprávněn kjednání za skupinu. Pokud ve skupině není člen se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, může být zastupujícím členem kterýkoli člen skupiny.

(2) Členové skupiny odpovídají společně anerozdílně za povinnosti skupiny vyplývající zdaňových zákonů. Za tyto povinnosti skupiny odpovídají ipo jejím zrušení nebo po zániku jejich členství ve skupině, ato za období, ve kterém byli členy skupiny.

Komentář k§5b

Paragraf 5b zakotvuje společnou anerozdílnou odpovědnost členů skupiny za povinnosti skupiny plynoucí zdaňových zákonů, kterými se rozumí povinnosti podle zákona oDPH azákona osprávě daní apoplatků.

Zastupujícím členem, který bude mít klíčové postavení ve skupině, se podle odst.l rozumí člen skupiny se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, který bude oprávněn kjednání za skupinu. Pokud např. vytvoří skupiny 2 společnosti se sídlem vtuzemsku aprovozovna jejich zahraniční mateřské společnosti je umístěná na území České republiky, zastupujícím členem skupiny musí být jedna ze společností se sídlem vtuzemsku anemůže jí být provozovna zahraniční společnosti umístěná vtuzemsku. Pokud ve skupině není člen se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, může být zastupujícím členem kterýkoliv člen skupiny. Zastupující člen podává jménem skupiny např. přihlášku kregistraci skupiny, podává přiznání kDPH za skupiny avede také za skupinu evidenci pro účely DPH.

Místní příslušnost skupiny se řídí místem sídla či provozovny zastupujícího člena. Změna místní příslušnosti se týká pouze zákona oDPH.

Podle odst.2 však členové skupiny odpovídají společně anerozdílně za povinnosti skupiny vyplývající zdaňových zákonů, tj.vlastně ze zákona oDPH aDŘ. Pokud např. zastupující člen podá přiznání kDPH za skupinu asprávce daně zjistí, že daň nebyla přiznána ve správné výši, může úhradu tohoto nedoplatku vymáhat jak na zastupujícím členu skupiny, tak ina ostatních členech skupiny Za povinnosti skupiny odpovídají jednotliví členové ipo jejím zrušení nebo po svém vystoupení ze skupiny, ato za období, ve kterém byli členy skupiny.

§5c

(1) Práva apovinnosti vyplývající ztohoto zákona osobám, které se staly členy skupiny, přecházejí na skupinu dnem registrace skupiny.

(2) Práva apovinnosti vyplývající ztohoto zákona osobě, která přistoupila ke skupině, přecházejí na skupinu dnem přistoupení této osoby.

Komentář k§5c

Vparagrafu 5c je upraven přechod práv apovinností vyplývajících ze zákona oDPH zosob, které se stanou členy skupiny na skupinu, anaopak ze skupiny na členy skupiny, jejichž členství je ve skupině ukončeno. Vpřípadě přechodu těchto práv apovinností ze skupiny na členy se stanoví ipravidla, vjakém poměru přecházejí na jednotlivé členy, přičemž primární pravidlo se řídí vztahem kplněním, která uskuteční nebo přijmou jednotliví členové skupiny aznichž tato práva apovinnosti vyplývají. Teprve utěch práv apovinností, ukterých nelze jejich přechod podle primárního pravidla určit, jsou povinni se členové vzájemně dohodnout. Prakticky to znamená, že při zrušení skupiny přejde plátcovství kDPH se všemi právy apovinnostmi zpátky na jednotlivé členy skupiny.

Kdatu registrace je skupině pro účely DPH přiděleno samostatné DIČ, přitom jednotlivým členům skupiny zůstanou zachována pro účely jiných daní jejich dosavadní DIČ, jak je vysvětleno vdalším textu. Jednotlivým členům skupiny je zrušena registrace plátce jako samostatným osobám, ato bez povinnosti provést snížení nároku na odpočet daně při změně režimu podle §79 zákona oDPH.

Podle odst.2 práva apovinnosti vyplývající ze zákona oDPH osobě, která přistoupila ke skupině, přecházejí na skupinu dnem přistoupení této osoby. Zákon oDPH totiž umožňuje ipřistoupení dalšího člena skupiny již kfungující skupině.

Platí, že za práva apovinnosti skupiny vyplývající zdaňových zákonů odpovídají společně anerozdílně členové skupiny, ato jak za doby existence skupiny, tak po jejím zrušení či po zániku jejich členství ve skupině (vtomto případě však pouze za období, ve kterém byli členy skupiny). Pokud je vprávní úpravě vyjádřen vzájemný vztah více osob slovy „společně anerozdílně“, znamená to, že mezi nimi existuje solidární odpovědnost (nebo též solidární povinnost či solidární právo). Solidární odpovědnost je odpovědnost více daňových subjektů za jednu daňovou povinnost, kterou nese každý daňový subjekt zvlášť. Správce daně může zmnožiny daňových subjektů zvolit jednoho nebo více daňových subjektů aobrátit se na ně vsouvislosti splněním daňových povinností. Svou volbu správce daně odůvodňuje přezkoumatelným způsobem. Daňové subjekty se následně vypořádají mezi sebou vzávislosti na tom, kdo znich správci daně plnil avjakém rozsahu. Členové skupiny odpovídají za práva apovinnosti společně anerozdílně jak vsituaci, kdy skupina existuje, tak vdobě po zrušení její registrace. Uvedené platí pro hmotně právní povinnosti ipro povinnosti procesní povahy, ať už vrovině nalézací či vrovině platební, včetně vymáhání (například exekuční titul znějící na již zaniklou skupinu lze vymáhat po jejich členech, jelikož odpovídají za splnění povinností skupiny společně anerozdílně, ato jak vdobě existence skupiny, tak po jejím zániku). Zhlediska hmotně právních povinností lze uvést, že ustanovení §5b odst.2 zákona oDPH se vztahuje např. na situaci, kdy je bývalý člen skupiny (kterýkoliv bývalý člen) povinen či oprávněn upravit odpočet daně vpřípadě změny rozsahu použití dlouhodobého majetku, pokud je tato změna zapříčiněna jeho jiným použitím skupinou, než kjakému účelu dlouhodobý majetek použil ten člen skupiny, který dlouhodobý majetek pořídil auplatnil původní nárok na odpočet daně.

Plátci

§6

(1) Plátcem se stane osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku, jejíž obrat za nejvýše 12 bezprostředně předcházejících po sobě jdoucích kalendářních měsíců přesáhne 2 000 000Kč, svýjimkou osoby, která uskutečňuje pouze plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně.

(2) Osoba povinná kdani uvedená vodstavci 1 je plátcem od prvního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém překročila stanovený obrat, nestane-li se podle tohoto zákona plátcem dříve.

Komentář k§6

Ze zákona oDPH vyplývá, že pokud osoba povinná kdani překročí stanovený obrat anesplní svou registrační povinnost, je zaregistrovaná zpětně aza pozdní podání daňového přiznání aúhradu daně jí vzniknou sankce podle DŘ.

Vodst.1 je súčinností od 1. ledna 2023 upravena základní povinnost, kdy se osoba povinná kdani se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, jejíž obrat za nejvýše 12 bezprostředně předcházejících po sobě jdoucích kalendářních měsíců přesáhne částku 2 000 000Kč, stává plátcem.

Ve vazbě na tuto změnu jsou pro osoby povinné kdani, které koncem roku 2022 překročily částku obratu 1000000Kč, ale nepřekročily částku 2000000Kč, důležitá přechodná ustanovení.

Tato přechodná ustanovení mají nadále význam vpřípadě zpětné registrace plátce.

Podle prvního přechodného ustanovení platí, že pokud rozhodné období 12 bezprostředně předcházejících po sobě jdoucích kalendářních měsíců pro stanovení obratu skončí před 1.lednem 2023, je pro posouzení, zda se osoba povinná kdani stane plátcem, rozhodující, jestli obrat osoby povinné kdani vrozhodném období pro registraci plátce přesáhl 1 000 000Kč nebo ne.

Pokud rozhodné období 12 bezprostředně předcházejících po sobě jdoucích kalendářních měsíců pro stanovení obratu skončilo po 1. lednu 2023, je pro posouzení, zda se osoba povinná kdani stane plátcem rozhodující, jestli osoba povinná kdani vdaném období přesáhla částku 2000000Kč.

Toto první přechodné ustanovení nedopadá na osoby povinné kdani, unichž sledované období pro stanovení obratu pro registraci plátce skončilo listopadem 2022. Tyto osoby postupují podle druhého atřetího přechodného ustanovení.

Pokud sledované období pro stanovení obratu pro registraci plátce skončilo prosincem 2022, vztahují se na tyto situace speciální přechodná ustanovení pod body 4 a5.

Druhé přechodné ustanovení stanovuje, že osoba povinná kdani, která není plátcem ajejíž obrat za 12 po sobě jdoucích kalendářních měsíců bezprostředně předcházejících kalendářnímu měsíci prosinec 2022 přesáhl částku 1 000 000Kč, ale nepřesáhl částku 2 000 000Kč, se od 1. ledna 2023 nestane plátcem, anemá povinnost podat přihlášku kregistraci za plátce.

Vpřípadě osoby povinné kdani, která začala uskutečňovat ekonomickou činnost po 1. prosinci 2021, tj. která ekonomickou činnost vykonává méně než 12 měsíců, se výše jejího obratu vypočítá za období, vněmž byla osobou povinnou kdani.

Tato osoba zároveň nemá registrační povinnost, která by jí jinak plynula ze zákona oDPH ve znění platném do 31. prosince 2022.

Příklad

Osoba povinná kdani prodává zboží. K30. listopadu 2022 měla obrat 1800000Kč. Plátcem se od 1. ledna 2023 nestala.

Přechodné ustanovení vbodě 4 stanovuje, že osoba povinná kdani, která není plátcem ajejíž obrat za období 12 po sobě jdoucích kalendářních měsíců, které skončilo 31. prosince 2022 přesáhla částku 1 000 000Kč, ale nepřesáhla částku 2 000 000Kč, se od 1. února 2023 nestala plátcem, aneměla povinnost podat přihlášku kregistraci plátce.

Vpřípadě osoby povinné kdani, která začala uskutečňovat ekonomickou činnost po 1. lednu 2022, tj. která ekonomickou činnost vykonává méně než 12 měsíců, se výše jejího obratu vypočítá za období, vněmž byla osobou povinnou kdani.

Tato osoba zároveň nemá registrační povinnost, která by jí jinak plynula z§94 odst. 1 zákona oDPH ve znění platném do 31. prosince 2022.

Příklad

Osoba povinná kdani prodává zboží. K31. prosinci 2022 dosáhla obrat 1800000Kč. Od 1. února 2023 se plátcem nestala, musí si nadále sledovat obrat aplátcem se stane, jakmile přesáhne obrat 2000000Kč.

Plátcem se nestává osoba, která sice překročí stanovený obrat, ale uskutečňuje pouze plnění osvobozená od daně bez nároku na odpočet daně.

Příklad

Občan pronajímá několik bytů. Ke dni 31. prosinci 2023 dosáhl obratu 2500000Kč.Žádnou jinou činnost nevykonává. Plátcem se nestal.

Vodst.2 je stanoveno, že osoba uvedená vodst.1 je plátcem od prvního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém překročila stanovený obrat. Samozřejmě, že tato osoba se může stát plátcem idříve než překročením obratu, ato zmnoha jiných důvodů, které zákon upravuje bez ohledu na dosažený obrat, pokud takové důvody nastanou.

Příklad

Podnikatel, neregistrovaný za plátce, prodává obuv. Ke dni 31. prosince 2023 dosáhl obratu 2200000Kč.Do 15. ledna 2024 byl povinen podat přihlášku kregistraci plátce, plátcem se stal od 1. února 2024.

Komentář kproblematice uplatnění DPH uspolečnosti

Novela 2017 zrušila specifickou úpravu registrace apostupů při správě daně zpřidané hodnoty uspolečnosti zdůvodu uvedení zákona oDPH do souladu se směrnicí Rady aobecnými principy daně zpřidané hodnoty. Podmínky vzákoně oDPH jsou postaveny na samostatném (individuálním) působení každého společníka (člena) společnosti ajsou vsouladu sobecnými principy daně zpřidané hodnoty. Vtéto souvislosti se zrušilo ustanovení upravující „plátcovství“ osoby povinné kdani, která je nebo se stane společníkem společnosti, vjejímž rámci se uskutečňuje plnění snárokem na odpočet daně. Společník společnosti postupuje podle obecných ustanovení zákona odani zpřidané hodnoty.

Společníci, kterým nevznikne zákonná povinnost registrace kDPH (resp. nestanou se ex lege plátci), se mohou registrovat astát se plátci dobrovolně (§6f, §94a zákona oDPH). Společník, který není plátcem, se případně při splnění zákonných podmínek může stát identifikovanou osobou (§6g anásl. zákona oDPH).

§6a

Zrušen.

§6b

(1) Osoba povinná kdani je plátcem ode dne nabytí majetku, pokud nabývá tento majetek

a) pro účely uskutečňování ekonomických činností na základě rozhodnutí oprivatizaci podle zákona upravujícího podmínky převodu majetku státu na jiné osoby, nebo

b) od plátce nabytím obchodního závodu.

(2) Osoba povinná kdani je plátcem ode dne zápisu přeměny právnické osoby do veřejného rejstříku nebo jemu odpovídající evidence vedené podle práva příslušného státu, pokud na ni při této přeměně přechází nebo je převáděno jmění zanikající nebo rozdělované právnické osoby, která byla plátcem.

(3) Právnická osoba, která při změně právní formy na jinou formu nezaniká ani nepřechází její jmění na právního nástupce, pouze se mění její vnitřní právní poměry aprávní postavení jejích společníků, nepřestává být plátcem.

Komentář k§6b

Toto ustanovení zajišťuje kontinuitu aplikace daně zpřidané hodnoty umajetku, pokud dojde ke změně vlastníka, ato vpřípadech převodu souhrnu majetku. Dle odst.2 je osoba povinná kdani plátcem ode dne zápisu přeměny právnické osoby do obchodního rejstříku, pokud na ni při této přeměně přechází nebo je převáděno jmění zanikající nebo rozdělované obchodní korporace, která byla plátcem. Tento režim se vztahuje na obchodní korporace, ale také na ostatní právnické osoby, jako např. spolky, nadace, nadační fondy, ústavy. Tyto osoby, pokud jsou osobami povinnými kdani, se stanou plátcem ode dne zápisu jejich přeměny doveřejného rejstříku. Veřejným rejstříkem se rozumí nejen rejstřík dle zákona č.304/2013Sb., oveřejných rejstřících právnických afyzických osob aoevidenci svěřenských fondů, ve znění pozdějších předpisů, kterým je rejstřík obchodní, rejstřík spolkový, rejstřík nadační nebo rejstřík ústavů, ale jakýkoliv veřejný rejstřík, např. školský rejstřík. Obdobně pak platí ipro právnické osoby zřízené podle zahraničního práva, které se zapisují do jiných obdobných rejstříků nebo jim odpovídajících evidencí vedených podle práva příslušného státu.

§6c

(1) Osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku, která poskytuje služby smístem plnění vtuzemsku, svýjimkou služeb osvobozených od daně bez nároku na odpočet daně, nebo která uskutečňuje prodej zboží na dálku nebo prodej dovezeného zboží na dálku do tuzemska smístem plnění vtuzemsku, ato prostřednictvím své provozovny umístěné mimo tuzemsko, je plátcem ode dne poskytnutí těchto služeb nebo dodání tohoto zboží.

(2) Osoba povinná kdani, která nemá sídlo vtuzemsku akterá uskuteční zdanitelné plnění dodání zboží nebo poskytnutí služby smístem plnění vtuzemsku, svýjimkou plnění, ukterých je povinna přiznat daň osoba, které jsou tato plnění poskytována, nebo plnění, na která se použije zvláštní režim jednoho správního místa, je plátcem ode dne uskutečnění tohoto zdanitelného plnění.

(3) Osoba povinná kdani, která nemá sídlo vtuzemsku auskuteční dodání zboží do jiného členskéhostátu, které je odesláno nebo přepraveno ztuzemska touto osobou, pořizovatelem nebo zmocněnou třetí osobou, ato osobě, pro kterou je pořízení zboží vjiném členském státě předmětem daně, je plátcem ode dne dodání tohoto zboží.

(4) Osoba povinná kdani, která nemá sídlo vtuzemsku auskuteční dodání zboží za úplatu, které je přemístěním zboží ztuzemska do jinéhočlenského státu, je plátcem ode dne dodání tohoto zboží, pokud je pořízení tohoto zboží vjiném členském státě pro tuto osobu předmětem daně.

Komentář k§6c

Vodst.1 je uvedena další ze situací, kdy se osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku, stává plátcem. Důvodem je poskytování služeb smístem plnění vtuzemsku, svýjimkou služeb osvobozených od daně bez nároku na odpočet daně, pokud jsou tyto služby poskytovány prostřednictvím provozovny umístěné mimo tuzemsko. Osoba povinná kdani se sídlem vtuzemsku se stává plátcem také vpřípadě, kdy prostřednictvím své provozovny umístěné mimo tuzemsko uskutečňuje prodej zboží na dálku nebo prodej dovezeného zboží na dálku do tuzemska atato dodání mají místo plnění vtuzemsku. Osoba povinná kdani se ve výše uvedených případech stává plátcem dnem poskytnutí těchto služeb nebo dnem dodání uvedeného zboží.

Příklad

Tuzemská firma A, neplátce, má zřízenou provozovnu na Slovensku. Provozovna na Slovensku poskytne konzultaci kslovenským daňovým zákonům tuzemské firmě B. Protože místem plnění poskytnuté služby je tuzemsko podle §9 odst.1 zákona oDPH, stává se zřizovatel provozovny, tedy tuzemská firma A,plátcem.

Vodst.2 je stanoveno, že plátcem se stává osoba povinná kdani, která nemá vtuzemsku sídlo, jestliže uskuteční dodání zboží nebo poskytnutí služby smístem vtuzemsku. Plátcem se poskytovatel plnění stane dnem uskutečnění plnění. Toto se uplatní pouze vpřípadě, že povinnost přiznat daň zposkytnutého plnění nemá příjemce služby nebo kupující daného zboží apokud na plnění nepoužije zvláštní režim jednoho správního místa (viz samostatně dále). Vpřípadě dodánízboží vtuzemsku daň přiznává podle §108 odst.3 písm.b) zákona oDPH kupující, jestliže je plátcem. Pokud je kupující zboží neplátcem, identifikovanou osobou nebo osobou nepovinnou kdani, stává se dodavatel zboží plátcem dle §6c odst.2 zákona oDPH amusí daň vtuzemsku odvést on. Vpřípadě poskytnutí služeb osobou neusazenou vtuzemsku přiznává daň podle §108 odst.3 písm.a) příjemce služby, pokud je osobou povinnou kdani (může se tedy jednat oplátce, identifikovanou osobu nebo osobu povinnou kdani, která doposud vtuzemsku není registrovaná kdani). Poskytovatel služby se stane plátcem dle §6c odst.2 zákona oDPH jen vpřípadě, že je příjemce služby osobou nepovinnou kdani. Pokud je příjemce služby osobou povinnou kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem nebo identifikovanou osobou, stane se přijetím služby identifikovanou osobou dle §6h zákona oDPH amá povinnost přiznat daň již zpřijaté služby.

Výše uvedené se však neuplatní, pokud poskytovatel služeb nebo dodavatel zboží odvádí českou DPH zuskutečněných plnění, která mají místo plnění vtuzemsku aukterých nevzniká povinnost daň přiznat zákazníkovi prostřednictvím zvláštního režimu jednoho správního místa. Pokud se bude jednat oposkytnutí služeb nebo dodávky zboží, na které je možno uplatnit zvláštní režim jednoho správního místa, aposkytovatel daného plnění se ktomuto režimu registruje vjiném členském státě, bude českou daň zuvedených plnění odvádět prostřednictvím tohoto režimu anestane se plátcem vtuzemsku podle §6c odst.2 zákona oDPH.

Osoby povinné kdani se sídlem mimo tuzemsko, které se stanou plátci dle ustanovení §6c odst.2 zákona oDPH amusí se povinně registrovat vtuzemsku, mohou být jak osoby povinné kdani se sídlem vjiném členském státě nebo zahraniční osoby.

Příklad

Americká firma poskytuje poradenské služby firmám se sídlem vtuzemsku. Povinnost přiznat daň zpřijatých služeb mají příjemci služeb podle §108 odst.3 písm.a) zákona oDPH. Pokud příjemce služby ke dni přijetí služby není plátcem ani identifikovanou osobou, stává se přijetím služby identifikovanou osobou podle §6h zákona oDPH.

Příklad

Slovenská firma registrovaná kdani na Slovensku nakoupila vtuzemsku zboží anásledně je vtuzemsku prodá tuzemské firmě, která je osobou povinnou kdani, ale není plátcem. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci slovenské firmy vtuzemsku, ale jí uskutečněný prodej zboží smístem plnění vtuzemsku je dodáním zboží neplátci, které znamená, že se slovenská firma stala plátcem podle §6c odst.2 zákona oDPH dnem prodeje amusí zprodaného zboží odvést vtuzemsku daň.

Příklad

Slovenská firma registrovaná kdani na Slovensku nakoupila vtuzemsku zboží anásledně je dodá vtuzemsku firmě, která má vtuzemsku sídlo aje plátcem. Slovenská firma se vtuzemsku nemusí registrovat jako plátce, protože povinnost přiznat daň ukládá §108 odst.3 písm.b) zákona oDPH kupujícímu zboží, který je plátcem.

Příklad

Slovenská firma registrovaná kdani na Slovensku nakoupila vtuzemsku zboží anásledně je dodá vtuzemsku německé firmě, registrované kdani vNěmecku. Slovenská firma dodává zboží smístem plnění vtuzemsku osobě, která není plátcem. Dodavatel se stává plátcem dnem prodeje podle §6c odst.2 zákona oDPH auplatní vůči německé firmě tuzemskou daň.

Příklad

Slovenská firma registrovaná kdani na Slovensku nakoupila vtuzemsku náhradní díl anásledně jej vtuzemsku použije pro opravu přístroje provedenou vtuzemské firmě. Slovenská firma nemá vtuzemsku provozovnu. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci slovenské firmy. Následná oprava přístroje je poskytnutím služby smístem plnění vtuzemsku podle §9 odst.1 zákona oDPH. Slovenská firma se nestane plátcem anemusí se registrovat vtuzemsku kdani. Daň zposkytnuté služby odvede příjemce služby. Pokud příjemce služby doposud není plátcem nebo identifikovanou osobou, stane se identifikovanou osobou dnem přijetí dané služby podle §6h zákona oDPH.

Příklad

Slovenská firma neregistrovaná kdani na Slovensku poskytne stavební práce smístem plnění vtuzemsku tuzemskému občanovi. Stavební práce jsou poskytnutím služby smístem plnění vtuzemsku podle §10 zákona oDPH. Protože slovenská firma je osobou povinnou kdani, zatímco příjemce služby je osobou nepovinnou kdani, stává se slovenská firma dnem poskytnutí služby plátcem podle §6c odst.2 zákona oDPH amusí uplatnit na poskytnuté služby tuzemskou daň.

Příklad

Ukrajinská firma poskytne stavební práce smístem plnění vtuzemsku tuzemskému občanovi. Stavební práce jsou poskytnutím služby smístem plnění vtuzemsku podle §10 zákona oDPH. Protože ukrajinská firma je osobou povinnou kdani, zatímco příjemce služby je osobou nepovinnou kdani, stává se ukrajinská firma plátcem podle §6c odst.2 zákona oDPH amusí uplatnit na poskytnuté služby tuzemskou daň.

Dleodst.3 se stává plátcem osoba povinná kdani, která nemá vtuzemsku sídlo auskuteční dodání zboží ztuzemska do jiného členského státu osobě, pro kterou je pořízení zboží vjiném členském státě předmětem daně. Kupující zboží vjiném členském státě tedy musí být osobou povinnou kdani. Pokud kupující včlenském státě, do kterého je zboží dodáno, doposud není registrován kdani, bude pro něj pořízení zboží zjiného členského státu předmětem daně pouze vpřípadě, že neuplatní vynětí zpředmětu daně podle tamní obdoby českého §2a zákona oDPH. Principem vynětí zpředmětu daně vpřípadě pořízení zboží zjiného členského státu je, že pro osoby povinné kdani, které doposud nejsou plátcem, není pořízení zboží vhodnotě do určité hodnoty (za splnění dalších podmínek) předmětem daně. Vynětí zpředmětu daně však kupující není povinen uplatnit. Vpřípadě České republiky je vynětí daně upraveno §2a a§2b zákona oDPH (viz komentář ktěmto ustanovením). Dodavatel zboží se stane plátcem podle komentovaného odst.3 pouze vpřípadě, že jsou dodavatelem udané dodávky splněny podmínky pro uplatnění osvobození od daně ztitulu dodání zboží do jiného členského státu podle §64 zákona oDPH. Skutečnost, že pro zákazníka je pořízení daného zboží je jednou zpodmínek pro uplatnění osvobození podle §64 zákona oDPH.

Příklad

Osoba se sídlem na Slovensku, registrovaná kdani na Slovensku, nakoupí vtuzemsku zboží anásledně je dodá ztuzemska do Rakouska osobě registrované kdani vRakousku. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci slovenské osoby, ale dodání zboží do Rakouska je důvodem pro registraci, pokud je pořízení zboží pro zákazníka vRakousku předmětem daně. Dnem dodání zboží se pak stává slovenská společnost plátcem vtuzemsku. Na výstupu uplatní osvobození, pokud jsou splněny podmínky dané §64 zákona oDPH.

Příklad

Osoba povinná kdani se sídlem na Ukrajině nakoupí vtuzemsku zboží anásledně je dodá ztuzemska do Rakouska osobě registrované kdani vRakousku. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci ukrajinské osoby, ale dodání zboží do Rakouska je důvodem pro registraci, pokud je pořízení zboží pro zákazníka vRakousku předmětem daně. Dnem dodání zboží se pak ukrajinská společnost stává plátcem vtuzemsku. Na výstupu uplatní osvobození, pokud jsou splněny podmínky dané §64 zákona oDPH.

Příklad

Osoba povinná kdani se sídlem na Slovensku, neregistrovaná kdani na Slovensku, nakoupí vtuzemsku zboží anásledně je dodá ztuzemska do Rakouska osobě registrované kdani vRakousku. Pro odběratele je pořízení zboží předmětem daně vRakousku zdůvodu jeho registrace kdani. Dodání zboží ztuzemska je důvodem pro povinnou registraci dodavatele vtuzemsku, neboť dnem dodání se slovenská osoba vtuzemsku stává plátcem podle §6c odst.3 zákona oDPH. Na výstupu dodavatel uplatní osvobození, pokud jsou splněny podmínky dané §64 zákona oDPH.

Příklad

Osoba povinná kdani registrovaná kdani na Slovensku se sídlem na Slovensku nakoupí vtuzemsku zboží anásledně je bude vyvážet do Číny. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci této osoby vČeské republice ají uskutečněný vývoz zboží není důvodem, pro který by se stala plátcem. Slovenská osoba povinná kdani vyveze zboží do Číny stejně, jako by je vyvážela tuzemská osoba povinná kdani. Vývoz je osvobozen od daně za splnění podmínek daných §66 zákona oDPH. Slovenská osoba může požádat vtuzemsku ovrácení daně uplatněné dodavatelem při dodání zboží, podle §82a a§82b zákona oDPH.

Příklad

Osoba povinná kdani se sídlem na Ukrajině nakoupí vtuzemsku zboží anásledně je bude vyvážet do Číny. Nákup zboží vtuzemsku není důvodem pro registraci této osoby vČeské republice ají uskutečněný vývoz zboží není důvodem, pro který by se stala plátcem. Ukrajinská osoba povinná kdani vyveze zboží do Číny stejně, jako by je vyvážela tuzemská osoba povinná kdani. Vývoz je osvobozen od daně za splnění podmínek daných §66 zákona oDPH.

Příklad

Německá firma registrovaná kdani vNěmecku dodá zboží ztuzemska na Slovensko slovenské osobě povinné kdani, ale neregistrované kdani na Slovensku. Cena dodaného zboží činí 15000EUR apodle slovenských daňových předpisů pořízení zboží zjiného členského státu vuvedené hodnotě je důvodem pro registraci pořizovatele, protože pořízení zboží zjiného členského státu je předmětem daně na Slovensku. Německý dodavatel se musí registrovat vtuzemsku jako plátce.

Odstavec4 stanoví, že plátcem se stává osoba povinná kdani, která nemá vtuzemsku sídlo apřemístí do jiného členského státu svůj majetek podle §13 odst.6 zákona oDPH, přičemž se nejedná opřípady vyjmenované v§4 odst.6 zákona oDPH. Plátcem se tato osoba stává pouze vpřípadě, pokud je toto přemístění pro tuto osobu předmětem daně vjiném členském státě, do kterého je zboží přemístěno. Plátcem se podle tohoto ustanovení může stát jak osoba povinná kdani se sídlem vjiném členském státu, tak zahraniční osoba. Podle §13 odst.6 zákona oDPH je přemístění zboží plátcem do jiného členského státu považováno za dodání zboží za úplatu.

Příklad

Osoba povinná kdani se sídlem vNěmecku nakoupila vtuzemsku zboží apřemísťuje je do Německa. Dnem přemístění zboží se stává plátcem, vznikne jí povinnost se registrovat auplatní osvobození podle §64 zákona oDPH (pokud jsou splněny podmínky dané tímto ustanovením), protože vNěmecku má povinnost zpořízeného zboží přiznat daň. Vtuzemsku podá jako plátce daňové přiznání, ve kterém vykáže osvobozenou dodávku zboží avsouhrnném hlášení uvede dodávku pod kódem 1.

§6d

Osoba povinná kdani, která je členem skupiny akterá uskuteční zdanitelné plnění dodání zboží nebo poskytnutí služby smístem plnění vtuzemsku svou částí umístěnou mimo tuzemsko, svýjimkou plnění, ukterých je povinna přiznat daň osoba, které jsou tato plnění poskytována, je plátcem ode dne uskutečnění tohoto plnění.

Komentář k§6d

Osoba povinná kdani, která je členem skupiny akterá uskuteční zdanitelné plnění dodání zboží nebo poskytnutí služby smístem plnění vtuzemsku svou částí umístěnou mimo tuzemsko, se nestává plátcem, jestliže povinnost přiznat daň zpředmětného plnění má osoba, které jsou tato plnění poskytována, tj.příjemce tohoto plnění.

§6e

(1) Dědic, který majetek nabyl po zemřelém plátci akterý pokračuje vuskutečňování ekonomických činností, je plátcem ode dne přechodu daňové povinnosti zůstavitele.

(2) Pokračováním vuskutečňování ekonomických činností se pro účely tohoto zákona rozumí pokračování vpodnikání na základě živnostenského nebo jiného oprávnění nebo pokračování vjiných ekonomických činnostech.

Komentář k§6e

Vpřípadě úmrtí plátce je nadále možná registrace právního nástupce obdobně jako při přeměně společnosti. Pokud osoba oprávněná podle živnostenského zákona pokračuje po zemřelém plátci vjeho živnosti, nevzniká jí povinnost přiznat daň za zemřelého plátce. Dochází vlastně kpřeregistraci na osobu oprávněnou, pokud je již plátcem. Pokud plátcem není achce využít této možnosti, musí předložit přihlášku kregistraci astává se plátcem ode dne následujícího po úmrtí plátce, aby byla zachována kontinuita dosavadního režimu daně. Tento postup se uplatní vpřípadě, že vživnosti pokračuje jak správce dědictví nebo sám dědic.

Vodst.2 je upřesněno, že pokračováním vuskutečňování ekonomických činností se rozumí jak pokračování vpodnikání na základě živnostenského nebo jiného oprávnění, tak také pokračování vjiných ekonomických činnostech.

§6f

(1) Osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která uskutečňuje nebo bude uskutečňovat plnění snárokem na odpočet daně, je plátcem ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým je tato osoba registrována.

(2) Osoba povinná kdani, která nemá sídlo ani provozovnu vtuzemsku akterá bude uskutečňovat plnění snárokem na odpočet daně smístem plnění vtuzemsku, je plátcem ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým je tato osoba registrována.

Komentář k§6f

V§6f zákona oDPH je řešena dobrovolná registrace osoby povinné kdani za plátce. Osoba povinná kdani se sídlem nebo místem podnikání vtuzemsku, která dobrovolně podá přihlášku kregistraci, je plátcem ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí oregistraci. Jedná se oosobu, která uskutečňuje plnění snárokem na odpočet daně nebo se chystá takováto plnění uskutečňovat. Tato osoba se může zaregistrovat vpřípadě, že její obrat nedosahuje obratu pro povinnou registraci amůže předložit přihlášku kregistraci kdykoliv.

Nerezident, který bude uskutečňovat vtuzemsku plnění snárokem na odpočet daně, je plátcem ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí oregistraci plátce.

Oznámení rozhodnutí je nutno chápat vduchu §101 odst.4 ve spojení vodst.5 DŘ jako okamžik, kdy se příjemce rozhodnutí sním seznámí. Typicky jde odoručení tohoto rozhodnutí osobě povinné kdani.

Tento systém dále předpokládá, že osoba povinná kdani, která se bude chtít dobrovolně registrovat, si již nebude moct určit, od kterého dne chce být plátcem. Není dán důvod pro proluku delší, než je doba, kterou má správce daně pro rozhodnutí oregistraci (30 dnů) apro dobu doručení (maximálně 10 dnů). Budoucí plátce by neměl mít problém stím, aby přihlášku kregistraci podal až vdobě, kdy se plátcem chce skutečně stát.

Správce daně ale musí prokázat, že bude uskutečňovat vtuzemsku zdanitelná plnění snárokem na odpočet daně, např. smlouvy sbudoucími obchodními partnery, sídlo plátce atd.

Pokud si nechá budoucí plátce zaslat rozhodnutí oregistraci plátce poštou, stává se plátcem následujícím dnem po dni, kdy si rozhodnutí na poště vyzvedne. Tím si jistým způsobem může ovlivnit datum registrace plátce.

Pokud si rozhodnutí oregistraci plátce převezme osobně usprávce daně, je plátcem od následujícího dne.

§ 6fa

(1) Provozovatel elektronického rozhraní, který uskuteční zdanitelné plnění dodání zboží podle § 13a smístem plnění vtuzemsku, svýjimkou vybraného plnění, na které je použit zvláštní režim jednoho správního místa, je plátcem ode dne uskutečnění tohoto zdanitelného plnění.

(2) Zahraniční osoba, která uskuteční dodání zboží provozovateli elektronického rozhraní podle §13a odst.2 smístem plnění vtuzemsku, je plátcem ode dne dodání tohoto zboží.

Komentář k§6fa

Toto ustanovení bylo do zákona doplněno od října 2021 vreakci na zavedení institutu provozovatele elektronického rozhraní.

Odstavec 1 stanoví, že provozovatel elektronického rozhraní vymezený v§4 odst.1 písm.n) zákona oDPH se stává plátcem, pokud uskuteční dodání zboží podle §13a zákona oDPH smístem plnění vtuzemsku. Výjimku zuvedeného pravidla představuje situace, kdy provozovatel elektronického rozhraní uskuteční dodání vybraného plnění ana tuto dodávku je použit zvláštní režim jednoho správního místa. Co se rozumí vybraným plněním je obecně stanoveno §110b odst.2 zákona oDPH ve vazbě na jednotlivé dílčí režimy zvláštního režimu jednoho správního místa. Vpřípadě provozovatele elektronického rozhraní, který dodává zboží podle §13a zákona oDPH, se může jednat buď oprodej zboží na dálku, prodej dovezeného zboží na dálku nebo dodání zboží provozovatelem elektronického rozhraní osobě nepovinné kdani, které jsou ve vazbě na fikci zavedenou §13a zákona oDPH považovány za dodávku zboží uskutečněnou provozovatelem elektronického rozhraní.

Ustanovení §13a zákona oDPH se týká případů prodeje dovezeného zboží na dálku vhodnotě nepřesahující 150 EUR (viz §13a odst.1 zákona oDPH) nebo dodání zboží na území Evropské unie zahraniční osobou osobě nepovinné kdani (viz §13a odst.2 zákona oDPH) prostřednictvím elektronického rozhraní. Úprava §13a zákona oDPH zavádí fikci, kdy se plnění spočívající vprodeji dovezeného zboží, jehož vlastní hodnota nepřesahuje 150 EUR nebo dodání zboží zahraniční osobou osobě nepovinné kdani na území Evropské unie rozděluje, pro účely daně zpřidané hodnoty, na dvě samostatná plnění, ato za předpokladu, že uvedená dodání zboží provozovatel elektronického rozhraní usnadňuje (kvýznamu pojmu usnadňuje viz komentář k§13a zákona oDPH).

Podle odst.1 se plátcem stává provozovatel elektronického rozhraní, který usnadňuje dodání zboží vymezené v§13a zákona oDPH amísto plnění takového dodání je vtuzemsku. Uvedené platí pro všechny provozovatele elektronického rozhraní, kteří splní uvedené podmínky, ato bez ohledu na místo jejich usazení, tzn. bez ohledu na to, kde se nachází jejich sídlo, resp. provozovna, prostřednictvím které dodání zboží uskutečňují. Plátcem se vtuzemsku nestane pouze provozovatel elektronického rozhraní, který ve vazbě na fikci danou §13a zákona oDPH uskutečňuje dodání zboží smístem plnění vtuzemsku, přičemž tato dodání jsou vybranými plněními podle §110b zákona oDPH aje na ně použit zvláštní režimu jednoho správního místa, tzn. daň zuskutečněných plnění je odváděna prostřednictvím zvláštního režimu jednoho správního místa. Takový provozovatel elektronického rozhraní se nestává plátcem podle komentovaného ustanovení bez ohledu na to, zda je ke zvláštnímu režimu jednoho správního místa registrován vČeské republice nebo vjiném členském státu.

Provozovatel elektronického rozhraní, který se stává plátcem podle komentovaného ustanovení, je povinen podat přihlášku kregistraci do 15 dnů ode dne uskutečnění zdanitelného plnění, vjehož důsledku se stává plátcem, tzn. od dne dodání zboží specifikovaného v§13a zákona oDPH smístem plnění vtuzemsku, které usnadňuje aukterého se tedy ve vazbě na fikci upravenou v§13a dostává do postavení dodavatele. Tento provozovatel elektronického rozhraní má také možnost stát se plátcem daně dobrovolně, před uskutečněním dané transakce, která vede kplátcovství ze zákona. Dobrovolná registrace za plátce je upravena §6f asouvisejícím §94a zákona oDPH.

Podle odst.2 se plátcem ze zákona stává zahraniční osoba, která dodá zboží provozovateli elektronického rozhraní podle §13a odst.2 zákona oDPH smístem plnění vtuzemsku (opět se ve vazbě na toto ustanovení jedná ofiktivní dodání zboží zahraniční osobou provozovateli elektronického rozhraní, pokud jsou splněny podmínky dané §13a odst.2 zákona oDPH, tj.konečným příjemcem zboží je osoba nepovinná kdani na území Evropské unie aprovozovatel elektronického rozhraní takové dodání zboží usnadňuje). Zahraniční osoba (tzv. původní dodavatel zboží) se stává plátcem dnem dodání předmětného zboží.

Zahraničním dodavatel se, vpřípadě popsaném výše, stává plátcem dnem dodání předmětného zboží, ato bez ohledu na to, že dodání zboží tímto zahraničním dodavatelem (tzv. původní dodavatel) provozovateli elektronického rozhraní (tzv. domnělý dodavatel) je od daně osvobozeno podle §71h zákona oDPH. Povinnost registrace zahraniční osoby vdaném případě vyplývá přímo ze směrnice Rady, atudíž musela Česká republika tuto povinnost také promítnout do zákona oDPH, ato bez ohledu na uplatnění osvobození dodání zboží uskutečněného tuto osobou. Zahraniční osoba má možnost stát se plátcem dobrovolně, před uskutečněním prvního dodání zboží, ato podle §6f odst.2 asouvisejícího §94a zákona oDPH.

Ohledně fiktivního rozdělení dodávky zboží zahraničním osobou osobě nepovinné kdani na území Evropské unie, které usnadňuje provozovatele elektronického rozhraní, odkazujeme na komentář kustanovení §13a zákona oDPH.

Identifikované osoby

§6g

Osoba povinná kdani, která není plátcem, nebo právnická osoba nepovinná kdani jsou identifikovanými osobami, pokud vtuzemsku pořizují zboží zjiného členského státu, které je předmětem daně, kromě zboží pořízeného prostřední osobou vrámci zjednodušeného postupu při dodání zboží uvnitř území Evropské unie formou třístranného obchodu, ode dne prvního pořízení tohoto zboží.

Komentář k§6g

Identifikovanou osobou se stává právnická osoba nepovinná kdani ataké osoba povinná kdani (tedy právnická ifyzická osoba), které nejsou plátcem, jestliže pořizují vtuzemsku zboží zjiného členského státu, které je předmětem daně vtuzemsku.

Pořízení zboží zjiného členského státu je předmětem daně jen vpřípadě, že celková hodnota zboží bez daně překročila vpříslušném nebobezprostředně předcházejícím kalendářním roce částku 326 000Kč.Zboží pořízené zjiného členského státu neplátcem do tohoto limitu není předmětem daně dle §2a zákona oDPH. Do tohoto limitu se nezapočítává zboží, které podléhá spotřební dani (akteré je vymezeno v§4 odst.1 písm.k) zákona oDPH) nebo pořízení nového dopravního prostředku (definovaného v§4 odst.4 písm.b) zákona oDPH), neboť pořízení tohoto zboží je předmětem daně vždy, bez ohledu na dosažení uvedeného limitu. Dle §2b zákona oDPH se ale pořizovatel může uplatnění §2a zákona oDPH vzdát azboží nakoupené zjiného členského státu považovat za pořízení zboží zjiného členského státu bez ohledu na hodnotu zboží.

Identifikovanou osobou se nestává prostřední osoba vtřístranném obchodě, která sice pořizuje zboží zjiného členského státu vtuzemsku, ale uplatní se na ni zjednodušený postup na dodání vrámci třístranného obchodu dle §17 zákona oDPH.

Identifikovanými osobami ztitulu pořízení zboží se dle §6g zákona oDPH stávají osoby povinné kdani, neplátci, bez ohledu na to, zda mají sídlo vtuzemsku, vjiných členských státech nebo ve třetích zemích. Povinnost podat přihlášku kregistraci je upravena v§97 zákona oDPH.

Pokud se pořizovatel zboží zjiného členského státu stane identifikovanou osobou, vznikne mu podle §108 odst.2 zákona oDPH povinnost přiznat daň, avšak nárok na uplatnění odpočtu daně je podle §72 anásl. zákona oDPH přiznán pouze plátci.

Pořizovateli zboží, který je identifikovanou osobou, vzniká daňová povinnost jen ve vztahu ke zbožípořízenému zjiného členského státu. Pokud tato osoba uskutečňuje plnění (dodání zboží či poskytnutí služeb) smístem plnění vtuzemsku, hledí se na ni, ve vztahu ktěmto uskutečněným plněním, stále jako na neplátce ave vztahu ktěmto plněním jí nevzniká žádná daňová povinnost. Zároveň identifikovaná osoba nikdy nemůže uplatnit nárok na odpočet daně.

Osoba povinná kdani pořizující zboží zjiného členského státu se může dobrovolně, ještě před pořízením daného zboží, registrovat jako plátce dle §6f nebo jako identifikovaná osoba dle §6k zákona oDPH.

Příklad

Tuzemská firma, neplátce, pořídí ze Slovenska zboží od slovenské osoby registrované kdani vceně 350 000Kč.Pořizovatel se stává ze zákona identifikovanou osobou ke dni pořízení aje povinen přiznat daň. Pořizovateli nevzniká nárok na odpočet daně.

Příklad

Německá firma registrovaná kdani vNěmecku pořídí ze Slovenska zboží do tuzemska od slovenské osoby registrované kdani vceně 350 000Kč.Německá firma není vtuzemsku plátcem.Pořizovatel se stává povinně identifikovanou osobou ke dni pořízení. Pořizovateli vtomto případě nevznikne povinnost přiznat daň zpořízeného zboží, pokud je toto pořízení od daně osvobozeno dle §65 zákona oDPH, pokud by pořizovatel jako osoba registrovaná kdani vjiném členském státě měl vkaždém případě nárok na vrácení daně podle §82a a§82b zákona oDPH. Pokud by podmínky pro uplatnění osvobození nebyly splněny, vzniká pořizovateli zboží povinnost přiznat daň zpořízeného zboží.

Příklad

Ukrajinská firma, neplátce, pořídí ze Slovenska zboží do tuzemska od slovenské osoby registrované kdani vceně 350 000Kč.Pořizovatel se stává povinně identifikovanou osobou ke dni pořízení aje povinen přiznat daň. Pořizovateli nevzniká nárok na odpočet daně.

§6h

Osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, je identifikovanou osobou ode dne přijetí zdanitelného plnění smístem plnění vtuzemsku od osoby neusazené vtuzemsku, pokud se jedná o

a) poskytnutí služby,

b) dodání zboží sinstalací nebo montáží, nebo

c) dodání zboží soustavami nebo sítěmi.

Komentář k§6h

Identifikovanou osobou se stává osoba povinná kdani, která má vtuzemsku sídlo nebo provozovnu, není plátcem aje jí poskytnuta služba smístem plnění vtuzemsku, ato osobou neusazenou vtuzemsku. Poskytovatelem služby tedy je osoba povinná kdani, která má sídlo vjiném členském státě nebo ve třetí zemi avtuzemsku nemá provozovnu, prostřednictvím které by byla služba poskytnuta. Zda je poskytovatel se sídlem vjiném členském státě vzemi svého sídla registrován kdani nebo ne, není rozhodující.

Identifikovanou osobou se osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku stává dále vpřípadě, že je jí osobou neusazenou vtuzemskudodáno zboží sinstalací nebo smontáží smístem plnění vtuzemsku dle §7 odst.6 zákona oDPH nebo je jídodáno zboží soustavami nebo sítěmi smístem plnění vtuzemsku dle §7a zákona oDPH. Identifikovanou osobou se kupující, osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, stává bez ohledu na to, zda je poskytovatel registrován kdani vjiném členském státě či nikoliv.

Pojem osoba neusazená vtuzemsku je definován v§4 odst.1 písm.l) zákona oDPH. Osobou neusazenou vtuzemsku je osoba povinná kdani, která nemá vtuzemsku sídlo ani provozovnu akterá uskuteční zdanitelné plnění, spočívající vdodání zboží nebo poskytnutí služby smístem plnění vtuzemsku. Pokud tato osoba má vtuzemsku provozovnu, považuje se za osobu neusazenou vtuzemsku pouze vpřípadě, že daná provozovna se poskytování předmětného plnění neúčastní (tzn. plnění není poskytováno prostřednictvím této provozovny). Osobou neusazenou vtuzemskutak může být osoba povinná kdani registrovaná vjiném členském státě, osoba povinná kdani neregistrovaná vjiném členském státě nebo zahraniční osoba.

Příjemce služby je povinen, jako identifikovaná osoba, přiznat vtuzemsku daň podle §108 odst.3 písm.a) zákona oDPH, ale nemá nárok na odpočet daně, protože není plátcem. Ivtěchto případech je možné „přeskočit“ povinnou registraci identifikované osoby adobrovolně se registrovat jako plátce před přijetím daného plnění, jak je uvedeno vkomentáři k§6g zákona oDPH.

Příklad

Slovenská firma registrovaná kdani na Slovensku poskytne konzultační služby týkající se slovenskéDPH tuzemskému daňovému poradci, neplátci. Místem plnění je podle §9 odst.1 zákona oDPH sídlo příjemce služby vtuzemsku. Daňový poradce se ke dni uskutečnění plnění stává identifikovanou osobou, přizná tuzemskou daň zpřijaté služby anemá nárok na odpočet daně.

Příklad

Slovenská firma neregistrovaná kdani na Slovensku poskytne konzultační služby týkající se slovenskéDPH tuzemskému daňovému poradci, neplátci. Místem plnění je podle §9 odst.1 zákona oDPH sídlo příjemce služby vtuzemsku. Daňový poradce se ke dni uskutečnění plnění stává identifikovanou osobou, přizná tuzemskou daň zpřijaté služby anemá nárok na odpočet daně.

Příklad

Norská firma poskytne konzultační služby týkající se norské DPH tuzemskému daňovému poradci, neplátci. Místem plnění je podle §9 odst.1 zákona oDPH sídlo příjemce služby vtuzemsku. Daňový poradce se ke dni uskutečnění plnění stává identifikovanou osobou, přizná tuzemskou daň zpřijaté služby anemá nárok na odpočet daně.

Příklad

Slovenský zedník, neregistrovaný kdani na Slovensku, poskytne zednické práce na budově vtuzemsku, kterou má vmajetku tuzemská firma, neplátce. Místem plnění uposkytnuté služby je podle §10 zákona oDPH tuzemsko. Protože službu poskytla osoba neusazená vtuzemsku, stává se tuzemská firma (příjemce služby) identifikovanou osobou, která přizná vtuzemsku daň, ale nemá nárok na odpočet daně.

Příklad

Slovenská firma, registrovaná kdani na Slovensku, dodá do tuzemska stroj azavázala se, že zajistí jeho instalaci. Slovenská firma není plátcem vtuzemsku. Příjemcem služby je tuzemská firma, neplátce. Místem plnění uposkytnutého plnění je podle §7 odst.6 zákona oDPH tuzemsko. Protože plnění poskytla osoba neusazená vtuzemsku, stává se tuzemská firma identifikovanou osobou, přizná vtuzemsku daň, ale nemá nárok na odpočet daně.

§6i

Osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, je identifikovanou osobou ode dne poskytnutí služby smístem plnění vjiném členském státě podle §9 odst. 1, svýjimkou poskytnutí služby, které je vjiném členském státě osvobozeno od daně.

Komentář k§6i

Identifikovanou osobou se stane osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, jestliže poskytne službu smístem plnění vjiném členském státě osobě povinné kdani, pokud taková služba není vjiném členském státě osvobozena od daně ajedná se oslužbu, jejíž místo plnění je vjiném členském státě dle pravidla daného §9 odst.1 zákona oDPH.

Právní úprava je pro poskytovatele služby výhodná, protože identifikace umožňuje pouze přenést povinnost přiznat daň na osobu povinnou kdani do jiného členského státu, ve kterém má příjemce služby sídlo (nebo provozovnu, jeli služba poskytnuta této provozovně), ale pro další plnění zůstává poskytovatel služby neplátcem. Vdůsledku registrace jako identifikovaná osoba poskytovatel služby uvede plnění do daňového přiznání ado souhrnného hlášení.

Vpřípadě, že je tuzemskou osobou povinnou kdani poskytnuta služba, která má místo plnění vjiném členském státě, ale toto místo plnění je určeno dle jiného ustanovení, než je §9 odst.1 zákona oDPH, nestává se poskytovatel takovéto služby identifikovanou osobou ve vazbě na poskytnutí této služby.

Příklad

Tuzemský podnikatel přeložil zmaďarštiny do češtiny román afakturuje maďarskému vydavateli, registrovanému kdani vMaďarsku, honorář. Místem plnění je podle §9 odst.1 zákona oDPH sídlo vydavatele vMaďarsku. Překladatel se stává identifikovanou osobou, uplatní systém reverse charge apřenese povinnost přiznat daň na maďarského příjemce služby. Faktura vystavená překladatelem bude vystavena bez daně. Službu uvede do českého daňového přiznání ado souhrnného hlášení.

Příklad

Tuzemský podnikatel přeložil zruštiny do češtiny román afakturuje ruskému vydavateli honorář. Místem plnění je podle §9 odst.1 zákona oDPH sídlo vydavatele vRusku. Překladatel se nestává identifikovanou osobou, protože místem plnění není jiný členský stát, ale třetí země, afakturuje bez daně jako neplátce.

Příklad

Tuzemský zedník, neplátce, opravil na Slovensku budovu slovenské firmě registrované kdani na Slovensku. Místem plnění je podle §10 zákona oDPH Slovensko. Protože utéto služby nebylo místo plnění stanoveno podle §9 odst.1 zákona oDPH, nestává se zedník, osoba povinná kdani, identifikovanou osobou aposkytne službu jako neplátce.

§6j

(1) Osoba povinná kdani, která není plátcem akterá bude uskutečňovat vybraná plnění vrámci režimu Evropské unie nebo dovozního režimu zvláštního režimu jednoho správního místa, je identifikovanou osobou ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým je tato osoba registrována, pokud

a) má vtuzemsku sídlo, nebo provozovnu, nemá-li na území Evropské unie sídlo,

b) je vtuzemsku zahájeno odeslání nebo přeprava zboží, pokud je dodání tohoto zboží vybraným plněním, nebo

c) má vNorském království sídlo, nebo provozovnu, nemá-li na území Evropské unie sídlo ani provozovnu.

(2) Osoba povinná kdani, která není plátcem, má vtuzemsku sídlo, nebo provozovnu, nemá-li na území Evropské unie sídlo, akterá bude jako zprostředkovatel plnit jménem ana účet osoby uskutečňující vybraná plnění povinnosti vyplývající zpoužití dovozního režimu, je identifikovanou osobou ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým je tato osoba registrována.

Komentář k§6j

Toto ustanovení se týká dobrovolné registrace osoby povinné kdani jako identifikované osoby. Osobě povinné kdani, která se hodlá vtuzemsku registrovat ke zvláštnímu režimu jednoho správního místa, je umožněno, za splnění dále uvedených podmínek, se registrovat jako identifikovaná osoba. Podmínkou pro používání režimu Evropské unie adovozního režimu vrámci zvláštního režim jednoho správního místa je, že osoba povinná kdani, která hodlá tento režim používat, je registrovaná vtuzemsku jako plátce nebo jako identifikovaná osoba. Českou republiku jako stát identifikace ve zvláštním režimu jednoho správního místa si tedy může zvolit pouze osoba povinná kdani, která je vtuzemsku registrovaná dani, ato jako plátce nebo jako identifikovaná osoba. Dobrovolná registrace za identifikovanou osobu pak osobě povinné kdani, která je usazena vtuzemsku, umožní registraci do zvláštního režimu jednoho správního místa vtuzemsku jako státu identifikace azároveň této osobě umožní využívat osvobození pro malé podniky vpřípadě tuzemských plnění, ato až do dosažení obratu pro povinnou registraci podle §6 zákona oDPH.

Dle odst.1 se jako identifikovaná osoba může dobrovolně registrovat osoba povinná kdani, která není plátcem akterá je usazena vtuzemsku (tzn. má vtuzemsku sídlo nebo má vtuzemsku provozovnu, pokud nemá sídlo na území Evropské unie), pokud tato osoba bude uskutečňovat vybraná plnění (viz §110b odst.2 zákona oDPH) vrámci zvláštního režimu jednoho správního místa, konkrétně vrámci dílčího režimu Evropské unie nebo dovozního režimu. Další podmínkou, která musí být pro registraci splněna je, že je vtuzemsku zahájeno odeslání nebo přeprava zboží, které je vybraným plněním zpohledu zvláštního režimu jednoho správního místa (viz §110b odst.2 zákona oDPH).

Osoba povinná kdani se stává identifikovanou osobou ode dne následujícího po dni, kdy je jí doručeno rozhodnutí, kterým správce daně rozhodl ojejí registraci za identifikovanou osobu.

Dobrovolně se jako identifikovaná osoba podle tohoto ustanovení může registrovat také osoba povinná kdani, která má sídlo vNorském království, nebo osoba povinná kdani, která má vNorském království provozovnu akterá zároveň nemá sídlo na území Evropské unie.

Vodst.2 je upravena dobrovolná registrace osoby povinné kdani, neplátce, která má vtuzemsku sídlo nebo provozovnu, nemáli sídlo na území Evropské unie akterá hodlá být registrovaná jako zprostředkovatel vdovozním režimu vrámci zvláštního režimu jednoho správního místa. Jako zprostředkovatel vdovozním režimu, který bude povinnosti vyplývající ztohoto režimu plnit jménem ana účet tzv. pověřující osoby, může být registrován jen plátce nebo identifikovaná osoba. Komentované ustanovení tak umožňuje osobě povinné kdani, která hodlá být registrovaná jako zprostředkovatel, dobrovolně se registrovat jako identifikovaná osoba. Ve vztahu ktuzemským plněním, která tato osoba uskutečnění, bude tak moci dále využívat výhody osvobození pro malé podniky do dosažení obratu pro povinnou registraci jako plátce podle §6 zákona oDPH.

Osoba povinná kdani se ivtomto případě stává identifikovanou osobou od dne následujícího po dni, kdy jí bylo doručeno rozhodnutí, kterým správce daně rozhodl ojejí registraci za identifikovanou osobu.

§6k

Osoba povinná kdani, která není plátcem, nebo právnická osoba nepovinná kdani, které budou vtuzemsku pořizovat zboží zjiného členského státu, jsou identifikovanými osobami ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým jsou tyto osoby registrovány.

Komentář k§6k

Osoba povinná kdani, která bude pořizovat zboží zjiného členského státu, se může dle §97a zákona oDPH dobrovolně registrovat jako identifikovaná osoba ještě před přijetím zboží. Tato dobrovolná registrace se může uplatnit ivpřípadě, že cena pořízeného zboží nepřesáhne částku 326000Kč, vyplývající zustanovení §2a zákona oDPH.Vpřípadě, že se pořizovatel rozhodne dobrovolně se registrovat jako identifikovaná osoba ve vazbě na pořízení zboží vbudoucnu, je pořizovatel registrován kdani jako identifikovaná osoba dnem, který následuje po dni oznámení oregistraci. Oznámením oregistraci je myšleno rozhodnutí oregistraci vydané správcem daně.

Osoba povinná kdani může, po ukončení registrace, sdělit své daňové identifikační číslo svému dodavateli do jiného členského státu, který následně uplatní na dodání zboží osvobození (pokud budou splněny idalší podmínky pro uplatnění osvobození) apořizovatel pořídí zboží bez daně členského státu dodání. Pořizovatel jako identifikovaná osoba má povinnost přiznat vtuzemsku daň bez nároku na odpočet daně, protože není plátcem.

Příklad

Tuzemská firma, neplátce, bude pořizovat zboží vhodnotě 300000Kč ze Slovenska od firmy registrované kdani na Slovensku. Pořizovateli nevznikla povinnost registrace za osobu identifikovanou podle §6g zákona oDPH ve vazbě na ustanovení §2a zákona oDPH, ale přesto podle §6k zákona oDPH požádá správce daně odobrovolnou registraci za identifikovanou osobu. Protože registrace je vtomto případě dobrovolná, může nastat před přijetím plnění. Pořizovatel sdělí své daňové identifikační číslo dodavateli na Slovensko adodavatel vystaví daňový doklad bez slovenské daně (pokud jsou splněny iostatní podmínky pro osvobození dodávky od slovenské daně). Protože pořizovatel není plátcem, ale identifikovanou osobou, vzniká mu povinnost přiznat daň vtuzemsku, ale nemá nárok na odpočet daně.

Příklad

Tuzemská firma, neplátce, bude pořizovat zboží zNěmecka vhodnotě 500000Kč arozhodne se již před pořízením dobrovolně se registrovat vtuzemsku jako identifikovaná osoba. Před uskutečněním plnění sdělí své daňové identifikační číslo německému dodavateli. Dodavatel při dodání zboží uplatní osvobození (pokud budou splněny ostatní podmínky pro jeho uplatnění) avystaví daňový doklad bez daně. Cena zboží tak nebude zatížena německou daní. Identifikovaná osoba následně přizná daň vtuzemsku anemůže si uplatnit nárok na odpočet daně.

§6l

Osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, je identifikovanou osobou ode dne následujícího po dni oznámení rozhodnutí, kterým je tato osoba registrována, pokud

a) od osoby neusazené vtuzemsku bude přijímat zdanitelné plnění smístem plnění vtuzemsku, pokud se jedná o

1. poskytnutí služby,

2. dodání zboží sinstalací nebo montáží, nebo

3. dodání zboží soustavami nebo sítěmi, nebo

b) bude poskytovat službu smístem plnění vjiném členském státě podle §9 odst. 1, svýjimkou poskytnutí služby, které je vjiném členském státě osvobozeno od daně.

Komentář k§6l

Podle §6l a§97a může osoba povinná kdani se sídlem nebo provozovnou vtuzemsku, která není plátcem, podat žádost odobrovolnou registraci za identifikovanou osobu vpřípadě, že hodlá přijímat služby smístem plnění vtuzemsku nebo přijímat zboží dodávané sjeho montáží nebo instalací nebo zboží dodávané soustavami nebo sítěmi (typicky se jedná oelektřinu, plyn, teplo achlad), pokud tyto dodávky mají dle §7 odst.6 a§7a zákona oDPH místo plnění vtuzemsku abudou poskytnuté osobou neusazenou vtuzemsku dle §4 odst.1 písm.l) zákona oDPH. Žádost odobrovolnou registraci osoba podává před přijetím uvedeného plnění (přijetím uvedené služby nebo přijetím dodávky uvedeného zboží).

Identifikovanou osobou se stává osoba povinná kdani dnem, který následuje po dni oznámení, kterým rozhodl správce daně oregistraci za identifikovanou osobu. Pokud se osoba povinná kdani neregistruje dobrovolně před prvním přijetím daného plnění, stane se identifikovanou osobou dle §6h zákona oDPH ve vazbě na přijetí plnění.

Díl 2

Místo plnění

Oddíl 1

Stanovení místa plnění při dodání zboží

§7

Místo plnění při dodání zboží

(1) Místem plnění při dodání zboží, pokud je dodání zboží uskutečněno bez odeslání nebo přepravy, je místo, kde se zboží nachází vdobě, kdy se dodání uskutečňuje.

(2) Místem plnění při dodání zboží, pokud je zboží odesláno nebo přepraveno osobou, která uskutečňuje dodání zboží, nebo osobou, pro kterou se uskutečňuje dodání zboží, nebo zmocněnou třetí osobou, je místo, kde se zboží nachází vdobě, kdy odeslání nebo přeprava zboží začíná. Pokud však odeslání nebo přeprava zboží začíná ve třetí zemi, za místo plnění při dovozu zboží anásledného dodání zboží osobou, která dovoz zboží uskutečnila, se považuje členský stát, ve kterém vznikla povinnost přiznat nebo zaplatit daň při dovozu zboží.

(3) Pokud je totéž zboží předmětem po sobě jdoucích dodání vřetězci, vrámci kterých je toto zboží odesláno nebo přepraveno zčlenského státu do členského státu od něj odlišného, ato od prvního dodavatele přímo poslední osobě vtomto řetězci, pro kterou se dodání tohoto zboží uskutečňuje, platí, že kodeslání nebo přepravě tohoto zboží došlo pouze při jeho dodání

a) prostředníkovi, nebo

b) prostředníkem, pokud tento prostředník sdělil svému dodavateli své daňové identifikační číslo pro účely daně zpřidané hodnoty, které mu bylo přiděleno členským státem zahájení odeslání nebo přepravy zboží.

(4) Pro účely odstavce 3 se prostředníkem rozumí dodavatel vrámci po sobě jdoucích dodání vřetězci, který

a) není prvním dodavatelem vrámci těchto dodání a

b) zboží odesílá nebo přepravuje sám, nebo jím zmocněná třetí osoba.

(5) Odstavec 3 se nepoužije na dodání zboží podle §13a.

(6) Při dodání zboží sinstalací nebo montáží se za místo plnění považuje místo, kde je zboží instalováno nebo smontováno.

(7) Při dodání zboží na palubě lodě, letadla nebo vlaku během přepravy osob uskutečněné na území Evropské unie, se za místo plnění považuje místo zahájení přepravy osob. Zpáteční přeprava se považuje za samostatnou přepravu.

(8) Pro účely odstavce 7 se rozumí

a) místem zahájení přepravy osob první místo, kde mohly nastoupit osoby na území Evropské unie,

b) místem ukončení přepravy osob poslední místo, kde mohly vystoupit osoby na území Evropské unie,

c) přepravou osob uskutečněnou na území Evropské unie část přepravy uskutečněná bez zastávky ve třetí zemi mezi místem zahájení aukončení přepravy osob.

(9) Při dodání nemovité věci je místem plnění místo, kde se nemovitá věc nachází; vpřípadě práva stavby je tímto místem místo, kde se nachází pozemek zatížený právem stavby.

Komentář k§7

Pravidla pro určení místa plnění udodávky zboží vychází ze směrnice Rady, aproto by měla být ve všech členských státech upravena jednotně.

Odst.1 upravuje stanovení místa plnění vpřípadech, kdy při dodání zboží nedochází kzajištění přepravy ani prodávajícím, kupujícím, ani třetí osobou zmocněnou prodávajícím nebo kupujícím. Pro prodávajícího se tak takové dodání zboží stává dodáním zboží bez přepravy aodeslání, atoto dodání má místo plnění tam, kde dochází kdodání daného zboží. Typickým příkladem dodání zboží bez přepravy aodeslání je prodej zboží vmaloobchodě, kdy prodávající automaticky považuje prodej zboží za dodání bez přepravy aodeslání. Pravidla pro určení místa plnění daná odst.1 tohoto ustanovení nezávisí na tom, vjakém postavení je kupující zboží, tzn. zda se jedná oplátce, neplátce, osobu registrovanou kdani vjiném členském státě, osobu neregistrovanou vjiném členském státě, či osobu se sídlem ve třetí zemi.

Jeli dodáno zboží bez jeho přepravy, je místo plnění vždy vté zemi, ve které kdodání zboží dochází. Přičemž dodáním zboží se pro účely zákona oDPH dle ustanovení §13 odst.1 zákona oDPH rozumí převod práva nakládat se zbožím jako vlastník. Jeli zboží dodáváno bez přepravy vtuzemsku (tzn. vtuzemsku přechází právo nakládat se zbožím jako vlastník zprodávajícího na kupujícího), je místem plnění tohoto dodání tuzemsko. Vpřípadě, že zboží nepodléhá režimu přenesení daňové povinnosti, uplatní daň na výstupu dodavatel.

Příklad

Příklad

Příklad

Příklad

Příklad

Příklad

Příklad

Příklad

a) prostředníkovi,

a) není prvním dodavatelem vrámci těchto dodání,

Příklad

Vystavování daňových dokladů společníky společnosti

Informace GFŘ kpravidlům fakturace ve vztahu kimplementaci Směrnice 2010/45/EU do zákona oDPH

1. Cíl dokumentu

1.1 Právní rámec

1.1.1 Směrnice Rady 2010/45/EU

1.1.2 Zákon oDPH

1.1.3 Ostatní

2. Daňové doklady po novele zákona oDPH

2.1 Daňový doklad velektronické podobě

2.1.1 Udělení souhlasu spoužitím daňového dokladu

3. Vystavování daňových dokladů

3.1 Právní řád rozhodný pro vystavování daňových dokladů

3.2 Základní pravidla pro vystavování daňových dokladů vČeské republice

4. Náležitosti daňových dokladů

5. Zvláštní daňové doklady

6. Daňové doklady při dovozu avývozu zboží

7. Zajištění věrohodnosti původu, neporušenosti obsahu ačitelnosti daňových dokladů

Neporušenost obsahu daňového dokladu– zaručení integrity

Čitelnost obsahu daňového dokladu

Způsob zajištění vlastností daňových dokladů

7.1 Možné způsoby zajištění věrohodnosti původu aneporušenosti obsahu daňového dokladu velektronické podobě

Elektronická výměna informací EDI

Změna formátu daňového dokladu velektronické podobě

Datové schránky

Časová razítka

Emailová komunikace

7.2 Možné způsoby zajištění věrohodnosti původu daňového dokladu vlistinné podobě

7.3 Možné způsoby zajištění neporušenosti obsahu daňového dokladu vlistinné podobě

7.4 Zajištění věrohodnosti původu aneporušenosti obsahu daňových dokladů prostřednictvím kontrolních mechanismů (§34 odst.3 zákona oDPH)

7.5 Možné způsoby zajištění čitelnosti daňového dokladu

7.5.1 Čitelnost obsahu daňového dokladu velektronické podobě

7.5.2 Čitelnost obsahu daňového dokladu vlistinné podobě

8. Předávání azpřístupňování daňových dokladů

Předávání daňových dokladů vlistinné podobě

Předávání daňových dokladů velektronické podobě

9. Uchovávání daňových dokladů

9.1 Elektronické uchovávání daňových dokladů (§35a zákona oDPH)

9.1.1 Uchovávání daňových dokladů vystavených velektronické podobě

9.1.2 Uchovávání daňových dokladů vystavených vlistinné podobě

9.2 Úschova účetních záznamů zpohledu zákona oúčetnictví

10. Převod daňových dokladů

10.1 Převod daňových dokladů zpohledu zákona oDPH

10.2 Převod účetních záznamů zpohledu zákona oúčetnictví

10.3 Praktické postupy při převodu dokladů

10.3.1 Převod daňových dokladů zelektronické do listinné podoby

10.3.2 Převod daňových dokladů zlistinné do elektronické podoby

Závěr

„Zelený bonus“