Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Paula Simpson

Užitečné bakterie pro zdravou pokožku

Jak nám pomohou pre- a probiotika?

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401

jako svou 8573. publikaci

Překlad z AJ: Ing. Tereza Baštářová

Jazyková korektura: Mgr. Božena Musilová

Grafická úprava a sazba: Šimon Jimel

Odpovědná redaktorka: Ing. Jana Minářová

Foto na obálce: © fortyforks/depositphotos.com

Obrázky na str. 32, 33 © NeutronStar8/shutterstock.com; 73, 84 © yoyoai/shutterstock.com

Počet stran 192

První vydání, Praha 2022

Vytiskla tiskárna PBtisk a.s., Příbram

Copyright © 2019 Paula Simpson

Interior design: what!design @ whatweb.com

Design and concept copyright © 2019 Ulysses

Interior design: what!design @ whatweb.com

Press and its licensors. All rights reserved.

Přeloženo z  originálu Good Bakteria for Healthy Skin od Paula Simpson,

vydaného nakladatelstvím Ulysses Press, Berkeley, USA.

© Grada Publishing, a.s., 2022

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

Doporučení a rady v této knize byly pečlivě ověřeny, přesto za ně nelze převzít odpovědnost. Autoři ani nakladatelství proto neručí za jakékoliv věcné, osobní ani majetkové škody, které by mohly případně vzniknout při různé aplikaci postupů a návodů uvedených v knize.

ISBN 978-80-271-4959-9 (ePub)

ISBN 978-80-271-4958-2 (pdf)

ISBN 978-80-271-1304-0 (print)

Tuto knihu věnuji svému manželovi Kevinovi a dceři Sieře.

Vaše neutuchající láska, podpora a úžasný smysl pro humor činí každý

můj den radostný a jasný i v dobách největších překážek.

Jsem za vás oba vděčná.

Dále svému tatínkovi a bratrovi, na které s láskou vzpomínám.

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE:

Tato kniha byla napsána a vydána s cílem pouze informovat a ponaučit. Nejedná se o lékařské rady ani jakoukoli formu zdravotnické péče či léčby. Než se rozhodnete upravit či změnit svoji léčbu nebo stravování, vždy byste měli jakoukoliv změnu konzultovat se svým praktickým lékařem, a to i v případě doporučení zmíněných v této knize. Nepřestávejte užívat předepsané léky bez doporučení lékaře. Použití jakékoli informace z  této knihy závisí na dobrém úsudku každého čtenáře po konzultaci s lékařem a je čistě na zodpovědnosti čtenáře. Kniha nemá v úmyslu diagnostikovat jakékoli onemocnění a nenahrazuje návštěvu lékaře. Byla napsána a vydána nezávisle na sponzorech a jiné podpoře a nespojuje se s žádnými zmiňovanými značkami. Všechny ochranné známky, které se objevují v seznamech ingrediencí nebo jinde v knize, patří svým majitelům a v knize jsou použity pouze pro informaci.

Úvod

Pojďme se bavit o špíně. A myslím tím opravdovou špínu, kterou najdeme na zemi, předmětech, lidech a ve vzduchu. Za hranicí viditelného se totiž nachází na sobě závislá společenství mikroorganismů, která se spolu se svým prostředím neustále vyvíjejí.

Mluvím o bacilech. To, jak bacily vnímáme, se pravděpodobně začíná měnit díky vývoji ve výzkumu za posledních 20 let. Tyto mikroorganismy (bakterie, houby a dokonce paraziti), které obývají lidské tělo, totiž mohou našemu zdraví v některých případech pomoci, spíš než uškodit. Vědci věří, že „mikroby“ by neměly být považovány za „padouchy“, protože nejsou jen špatné. Většina z nich nás naopak chrání před patogeny a drží naše zdraví v rovnováze. [1]

Nadměrné užívání antibiotik a „západní stravování“ navíc vážně ohrožují skladbu a rovnováhu mikroorganismů. Tyto faktory oslabují homeostázu mikrobiomu (soubor mikrobů a jejich genů) a celkové zdraví lidského těla. Nový způsob uvažování má moc způsobit převrat v moderním západním životním stylu, ať už jde o jídlo a péči o pokožku, či nutkání udržovat sterilní prostředí.

ŽIVOT V SYMBIÓZE

Je třeba si uvědomit, že nejsme osamělé bytosti žijící v izolaci, ale ekosystémy, které jsou v pohybu, přizpůsobují se měnícímu se prostředí a žijí v symbióze.

Aby byl symbiotický vztah efektivní, potřebuje neustálou rovnováhu, ke které došel po dlouhých letech společného evolučního vývoje. Bakterie byly první aktivní organismy na planetě a další se s nimi vyvíjely po stovky miliónů let. Nyní jsou mikroby nezbytné pro základní úkoly mnoha organismů, jako je výživa, rozmnožování a ochrana.

POSOUVÁNÍ VĚDY

Vědci dnes díky pokroku v technikách DNA sekvence mohou popsat rozmanité mikroby žijící na našem a v našem těle. Mikrobiálním společenstvím, která si nás osídlila, se říká „lidský mikrobiom.“ Tato oblast získala velkou podporu v roce 2007, kdy americký Národní institut zdraví (NIH) zahájil projekt lidského mikrobiomu s cílem zmapovat a charakterizovat mikroby, které obývají různé části našeho těla. Dnes tedy můžeme na základě těchto studií odhalit důvěrný vztah mikrobů a nás (hostitelů) a jeho vliv na naše zdraví.[2]

S tímto úžasným novým trendem jde však ruku v ruce zmatek a přehnané zjednodušování. Denně čteme o přínosech „užitečných baterií“ pro naše duševní i tělesné zdraví (známé též jako teorie osy mezi zažívacím traktem, mozkem a kůží, kterou podrobněji zkoumá kapitola 1) nebo proč bychom měli konzumovat víc jídla a doplňků bohatých na probiotika a nanášet je i na pokožku. Zdravotnický trh a v poslední době i trh péče o pokožku a vlasy jsou zaplaveny výrobky, které tyto bakterie vnucují coby chybějící článek mezi optimálním zdravím a přirozenou krásou.

Přirozená zvědavost mě dovedla k sepsání této knihy v naději, že rozptýlím špatné představy a přehnané zobecňování otázek mikrobiomu kůže. Jako biochemik a odborník na výživu jsem velkým zastáncem prebiotik a probiotik čerpaných ze stravy a doplňků stravy mých klientů. Trávicí soustavou přijímáme makro- a mikroživiny, ale je to i klíčový vylučovací orgán, který vypuzuje toxiny a odpad. Jde o základ našeho imunitního systému, protože když naše trávení není v pořádku, trpí celé naše zdraví. Když je však mikrobiom zažívacího traktu vyvážený a daří se mu dobře, trávíme a vstřebáváme živiny efektivně a vylučujeme toxiny a patogeny dříve, než se dostanou do krevního oběhu. O tom víc pojednává kapitola 1. (Více informací o vztahu mezi zažívacím traktem a kůží najdete v knize Younger Skin Starts in the Gut doktorky Nigmy Talibové).

Jelikož jsem strávila hodně času se zdravotními experty, kteří se věnují výzkumu a spolupracují se společnostmi na výrobě přírodních zdravotních výrobků zaměřených na zdravou a krásnou kůži, důkazy kolem kožního mikrobiomu a jeho dopady na zdraví a vzhled pokožky mě zaujaly. Vedle trávicí soustavy, jater, ledvin a plic je kůže dalším vylučovacím orgánem, který je ale zároveň nejvíc vystavený zátěži (stresorům) z vnějšího prostředí. Mikrobiom kůže je nejsložitější, nejdynamičtější a nejrafinovanější systém v našem těle. Když je tento ekosystém v rovnováze a daří se mu, kůže má přirozenou barvu a vlhkost a nejsou na ní skvrny či začervenání.

Moje kniha má přispět k lepšímu pochopení tohoto obsáhlého tématu, nabídnout vědecký, ale uchopitelný přehled té „hezčí“ strany bacilů a pomoci vám mít co nejzdravější kůži.

Snad se vám bude líbit…

Paula

KAPITOLA 1

Osa mezi zažívacím traktem, mozkem akůží

Lidský mikrobiom je soubor všech mikrobů, které najdeme vlidském těle ana něm. Poprvé byl termín použit genetikem Joshua Lederbergem. Člověk se skládá převážně zmikrobů. Uvnitř těla nebo na něm jich žije více než 100 bilionů, což je desetkrát více než kolik máme buněk. Mikrobiom může vážit až 2,3 kilogramů azahrnuje 99 % buněk. Tyto bakterie nám pomáhají trávit jídlo, tvořit některé vitamíny, podporovat imunitní systém achránit tělo před vetřelci. Nevyrovnaný mikrobiom, čemuž říkáme dysbióza, je spojen sněkterými autoimunitními onemocněními jako je cukrovka, revmatoidní artritida, svalová dystrofie afibromyalgie. Například dlouhodobá dysbióza střevního mikrobiomu může mít za následek problémy, jako je syndrom zvýšené propustnosti střev, zánět apřibírání na váze, aovlivňuje také zdraví avzhled naší kůže.[3]

Naše tělo amozek spolu neustále komunikují. Trávicí soustava, její mikrobiom amozek nepřetržitě spolupracují při regulování velkého množství procesů metabolismu aimunitního, endokrinního anervového systému. Duševní stres může podle studií změnit střevní mikrobiotu ata má zase schopnost do určité míry ovlivnit chování při stresu.[4]

Naše kůže je předním cílovým orgánem mnoha signálů nervové soustavy, které mají významný dopad na zdraví kůže. Spojení mezi mozkem akůží inspirovalo badatele zpropojených oblastí neurologie, mikrobiologie, genetiky, biochemie adermatologie ke zkoumání této důmyslné sítě. „Jste to, co jíte“ platí ivpřípadě osy mezi zažívacím traktem, mozkem akůží, která se pravidelně přizpůsobuje amění vzávislosti na stravě, životním stylu aprostředí, ve kterém žijeme.[5] Dalo by se tedy spíš říct, že jste nejen to, co jíte, ale ito, kde žijete.

MIKROBY AMY – KRÁTKÝ PŘEHLED

•Mikrob je živý organismus tak malý, že je pouhým okem neviditelný.

•Obecný pojem „mikroby“ se používá pro popis různých organismů, jako jsou bakterie, houby, řasy, prvoci aviry.

•Mikrobiom je souhrnné označení pro mikrobiální osídlení lidského těla, které má zhruba desetkrát více mikrobiálních buněk než těch lidských.

•Mikrobům jsme vystaveni už při porodu, aod tohoto okamžiku bují amění se vzávislosti na našem prostředí apodnebí, věku, pohlaví, stravě aživotním stylu. Náš mikrobiom může být také nepřímo ovlivněn naší genetickou výbavou.

•Mikroby jsou rozmanité aněkterým se daří vurčitých oblastech těla, zatímco jiným ne jako například na vlhké či suché pokožce.

•Mikroby žijící vjednom ekosystému se snaží být vsymbióze, tedy vrovnováze se svým hostitelem. Jsou nezbytné pro naši ochranu, výživu akomunikaci simunitním systémem, kudržování optimálního zdraví arovnováhy.

•Když nejsou mikroby vrovnováze, říkáme, že jsou vdysbióze. Tento stav může mít vliv na vývoj některých nemocí aproblémů.[6]

Berte to takto: Jak reagujeme na stresové situace, co jíme akde ajak žijeme, má významný dopad na stav mikrobiomu trávicí soustavy akůže. Vnější stresory, ať už spojené spsychikou či vnějším prostředím, dovedou změnit mikroflóru tím, že ovlivní její různorodost (diverzitu) arovnováhu azatíží normální trávicí pochody. Takto „vystresovaný ekosystém“ oslabí střevní bariéru, která pak snáz propustí endotoxiny avedlejší produkty do krevního oběhu, čemuž říkáme syndrom zvýšené propustnosti střev. Jakmile se tyto endotoxiny dostanou do krevního oběhu, rozhýbají řetězec zánětlivých reakcí anestabilních reaktivních buněk (tzv. oxidativní stres), které mohou napadnout zdravou tkáň anarušit rovnováhu azdraví mikrobiomu kůže. Tento složitý cyklus zahrnuje sérii signálů areakcí neurotransmiterů, hormonů, metabolitů amikroorganismů, které pracují jako jeden systém. Jelikož jsou všechny tyto věci propojeny, celý systém je ovlivněn, jakmile je pouze jedna znich mimo rovnováhu, což je úžasné!

STŘEVA AKŮŽE

Celková pohoda našeho těla závisí na třech základních prvcích:

1. Co jíme – kvalita živin.

2. Jak dobře tyto živiny trávíme avstřebáváme.

3. Jak dobře se zbavujeme toxinů aodpadu.

Pokud je naše strava chudá na živiny aplná průmyslově zpracovaných potravin (typická západní strava), látky zjídla zatěžují naše tělo. To pak namáhá vylučovací orgány (játra, ledviny, trávicí soustavu, plíce akůži) aposílá toxiny do ostatních orgánů, tukové tkáně akůže.

Lidská trávicí soustava je složitý systém tvořený funkčně oddělenými oblastmi: ústní dutina, žaludek, tenké střevo atlusté střevo. Například ústní dutina je domovem nejméně šesti miliard mikroorganismů, zatímco žaludeční astřevní mikroflóra je oněco kyselejší améně rozmanitá. Střevní mikrobiom plní podstatné funkce pro zdraví lidského těla, což zahrnuje syntézu vitamínů, rozklad chemických látek aživin, podporu metabolismu tuků, boj spatogeny arovnováhu arozvoj imunitního systému.[7]

Střevní mikrobiota tvoří také metabolity, neurotransmitery ahormony, které vstupují do krevního oběhu amohou upravit kůži. Stejně tak kůže tvoří různé chemické látky, které mohou ovlivnit střeva, jako například vitamín D. Jak už bylo zmíněno, vpřípadě zvýšené propustnosti střevní bariéry nebo střevní dysbiózy (mikrobiální nerovnováhy) se znečišťující látky aškodlivé bakterie dostávají ze střev do krevního oběhu. Škodlivé bakterie aendotoxiny pak ovlivňují buňky atato řetězová reakce vytváří vtěle zánětlivé prostředí aoxidativní stres sdůsledky pro kůži. Ukázalo se, že užívání prebiotik aprobiotik pomáhá stabilizovat střevní mikrobiom anakonec mít ikladný vliv na naši kůži apomáhat tak sjejím stárnutím aonemocněními, jako je akné, atopický ekzém arůžovka.[8]

ZDRAVÁ STŘEVNÍ MIKROFLÓRA

•Detoxikuje achrání tělo před škodlivými bakteriemi (dříve než jsou vstřebány do krevního oběhu).

•Podporuje imunitu.

•Povzbuzuje bio-dostupnost živin.

•Zajišťuje vyvážené pH ve střevech.

•Podporuje adrží vrovnováze kožní mikroflóru.

MOZEK AKŮŽE

Stres je bez pochyb součástí našeho každodenního života avšichni víme, jak škodlivý může být pro naše zdraví. Zhoršuje mnoho potíží, jako je bolest hlavy, zamlžení mysli, problém se zažíváním, přibírání na váze, kardiovaskulární nemoci, snížená imunita, zvýšený krevní tlak, problémy skrevním cukrem, vrásky aemocionální přecitlivělost.

Americká psychologická asociace (APA) ve svém každoročním průzkumu Stres vAmerice zkoumá příčiny stresu ajeho dopad na zdraví acelkovou pohodu Američanů. Výsledky průzkumu zroku 2017 ukázaly první statisticky významný nárůst stresu od prvního průzkumu vroce 2006. Podíl Američanů, kteří uvedli, že během posledního měsíce pocítili alespoň jeden zpříznaků stresu, se zvýšil ze 71 % vroce 2016 na 80 % vroce 2017. Podle odhadů souvisí 75–90 % návštěv upraktického lékaře se stresem.[9]

Kromě poplachové reakce na stresor, tzv. „fight or flight“ (bojuj, nebo uteč), je stres škodlivý, protože zatěžuje hypotalamo-pituitárně-adrenální (HPA) osu, tedy náš ústřední systém reakcí na stres, který propojuje centrální nervovou aendokrinní soustavu. Když prožíváme psychický nebo fyzický stres, náš mozek pomocí osy HPA aktivuje sérii reakcí, které uvolňují hormony, astimuluje tvorbu reaktivních stresových hormonů, jejichž hladina zůstane nějakou dobu zvýšená. Pokud tedy zažíváme dlouhodobý stres, časem nám dojde palivo apřijde vyhoření či adrenální únava.

Všimli jste si někdy, že když se potýkáte světším stresem než obvykle, má to dopad ina vaši pokožku? Není to náhoda. Ve studii ovlivu psychologického stresu na kůži bylo toto propojení nazváno „osa mozku akůže“. Ukázalo se, že akné, ekzém aatopický ekzém jsou aktivnější vdobě emocionálního stresu. Ulidí, kteří trpí na akné, byla zjištěna chronicky zvýšená hladina stresového hormonu kortizolu. Výzkumy zjistily, že ulidí náchylných kakné je větší pravděpodobnost problémů se stresem aúzkostmi.[10] Nedávná studie na studentech medicíny ukázala, že zvýšený psychologický stres je významně souvztažný svážnějším akné, ahlavní příčinou je hyperaktivita osy HPA.[11] Ujedinců spletí náchylnou kakné je navíc větší pravděpodobnost gastrointestinálních potíží kvůli nevyrovnané střevní mikroflóře snižší hladinou užitečných bakterií.[12] Je patrné, že všechny tyto studie zdůrazňují sílu lidského mikrobiomu vzájemnou závislost mozku, trávicí soustavy akůže.

Když jsme ve stresu, mohou mít následující reakce dopad na naši kůži:

•Hormon uvolňující kortikoliberin (CRH) je stimulován achová se jako centrální koordinátor neuroendokrinní odezvy na stres achování. CRH navíc stimuluje tvorbu kožního mazu avedlejších zánětlivých produktů, které přispívají ktvorbě akné.

•Kortizol uvolněný znadledvin změní činnost receptorů kožních buněk, které tvoří maz, apřispěje kmastné kůži aucpaným pórům. Kortizol navíc ovlivňuje hladinu krevního cukru asnižuje citlivost na inzulin, což může narušit zdravý kolagen vkůži.

•Žírné buňky vkůži, které regulují zánětlivé, hypersenzitivní aalergické reakce, jsou citlivější auvolňují chemické látky,

které podporují zánět.

•Normální cykly obnovy kožních buněk jsou narušeny.

•Diverzita arovnováha kožní mikrobioty se sníží azvýší se nálož „špatných“ bakterií. Tato nerovnováha sníží pH kůže, zvýší začervenání acitlivost apodporuje tendenci kucpání pórů askvrnám.[13]

Psychologický stres

Reakce těla

Dopad na kůži

Akutní

•Aktivuje osu HPA uvolňující stresové hormony.

•Aktivuje nadledviny ajejich reakce.

•Aktivují se žírné buňky kůže podporující zánět acitlivost.

•Normální cykly obnovy kožních buněk jsou narušeny.

Chronický

•Voběhu je nadbytek stresových steroidních hormonů (kortizol akatecholaminy).

•Kůže je citlivější na konečné produkty pokročilé glykace (AGEs) kvůli zvýšenému oběhu kortizolu, zvýšené hladině krevního cukru asnížené citlivosti na inzulin, cukr narušuje zdravý kolagen

akožní strukturu.

•Podporuje tvorbu kožního mazu, ucpává póry, kůže je náchylnější ke skvrnám apodráždění.

•Narušuje asnižuje diverzitu kožní mikrobioty, zvyšuje zátěž „špatnými“ bakteriemi, snižuje pH kůže, zmenšuje funkci bariéry, kůže víc reaguje na prostředí.

Tabulka 1.1: Dopad psychologického stresu na kůži[14]

Osa mezi trávicím traktem, mozkem akůží je rozvinutější amnohem složitější, než jak bylo zde popsáno, ale itak doufám, že chápete řetězovou reakci adopad, který může náš duševní stav mít na zdraví avzhled kůže ajejího mikrobiomu, očemž se dozvíme vnásledující kapitole. Výzkum lidského mikrobiomu se dál vyvíjí amy se dozvídáme víc avíc otom, jaké využití mají probiotika pro duševní zdraví avědomí, imunitu, správné trávení, ovlivňování hmotnosti, zdraví kůže adalší aspekty. Shlubší znalostí lidského mikrobiomu jako ekosystému ačinnosti jeho mikroorganismů bude časem tato oblast vědy užitečnější pro náš život amožná změní ito, jak žijeme astaráme se osvé zdraví.

NĚKOLIK VÝŽIVOVÝCH TIPŮ

NA POMOC PROTI STRESU

Stres uvětšiny lidí ovlivňuje jak množství, tak druh jídla, které jedí. Bohužel pod stresem děláme špatná rozhodnutí avolíme „konejšivé jídlo“, které je plné cukru, trans-tuků, umělých náplní akonzervantů.

Takové chutě je ve stresu těžké odmítnout, avšak vrámci řízení stresu bychom měli vprvní řadě uvažovat ovýživě. Mnoho živin se během stresové reakce rychle vyčerpá, atak by volba jídla měla cílit na podporu energetického metabolismu (fyzické aduševní zdraví), hormonální rovnováhu atrávení.

Následující kapitoly omikrobiomu kůže apřínosech probiotik obsahují detailnější doporučení apomáhají odhalit zdravou aprojasněnou kůži. Zde je však pár výživových návrhů jak se uklidnit azbavit tělo amysl stresu.

Základní pokyny:

•Vynechejte nebo alespoň omezte příjem cukru, kofeinu aalkoholu, které tělo okrádají onutné živiny (jako jsou

vitamíny B), vyčerpávají nadledviny aunavují tělo amysl.

•Jezte menší porce ačastěji, což je pro trávicí soustavu méně náročné.

•Začněte den se smoothie nebo si mezi jídly dejte čerstvou šťávu (bez přidaného cukru). Tyto nápoje nabízejí koncentrované dávky živin, které odbourávají stres astabilizují náladu aenergii.

•Nezapomeňte na kvalitní libové bílkoviny, které obsahují aminokyseliny, zásadní pro zdraví mozku aneurotransmitery.

Doporučené potraviny:

•Mořské řasy atmavě zelená listová zelenina – jsou bohaté na vitamíny aminerály, včetně kyseliny listové ahořčíku (důležité uneurotransmiterů regulujících náladu – serotonin adopamin). Jedním znejjednodušších způsobů, jak získat zelenou podporu, je ranní smoothie.

•Jídlo sobsahem tryptofanu – například krůtí maso, vejce adýňová semínka – tryptofan je aminokyselina, která hraje roli vsyntéze serotoninu.

•Fermentované potraviny – stres zatěžuje trávicí soustavu astřevní mikrobiom. Potraviny bohaté na probiotika, jako je kysané zelí, kimči, kombucha anakládaná zelenina, podporují růst užitečných bakterií ve střevech. Jejich růst podpoří potraviny bohaté na prebiotika, jako je například artyčok, česnek, fazole, oves, cibule achřest. Snažte se je častěji zahrnovat do svého jídelníčku, ale jděte na to pozvolna, aby si trávicí soustava zvykla.

•Tmavé bobule (borůvky, ostružiny, granátové jablko) – svou barvu mají díky antokyanům, antioxidantům, které napomáhají tvorbě dopaminu aboji proti oxidativnímu stresu.

•Potraviny obsahující zdravé tuky – ryby, které žijí ve studených vodách amají více tuku (losos, ančovičky, sardinky), jsou bohaté na omega-3 mastné kyseliny, jako je kyselina eikosapentaenová (EPA) akyselina dokosahexaenová (DHA), které hrají významnou roli vnaší emocionální pohodě. Rostlinné zdroje omega-3 mastných kyselin jsou například chia semínka, konopí, vlašské ořechy, lněná semínka aavokádo, které jsou zároveň dobrým zdrojem hořčíku. Tyto tuky navíc pomáhají snižovat chuť kjídlu aregulovat hladinu krevního cukru adíky tomu udržovat energii análadu vrovnováze.

TABULKA 1.2: NEJLEPŠÍ ŽIVINY PRO BOJ SE STRESEM

ŽIVINY

PROČ JSOU DŮLEŽITÉ

ZDROJ VPOTRAVINÁCH

Vitamíny B

Jsou významným spolučinitelem při rozkladu sacharidů na palivo pro mozek apodporují detoxikaci jater (pomalá játra mohou zapříčinit hormonální nerovnováhu), mají význam ivtvorbě „hormonu štěstí“ –

serotoninu.

Chrom (Cr) amangan (Mn)

Mastné kyseliny

Bojují sdeficitem mozku spojeným se zanícením apřerušením normálního fungování nervových signálů

Table of Contents

Úvod

ŽIVOT V SYMBIÓZE

POSOUVÁNÍ VĚDY

KAPITOLA 1

Osa mezi zažívacím traktem, mozkem a kůží

STŘEVA A KŮŽE

MOZEK A KŮŽE

NĚKOLIK VÝŽIVOVÝCH TIPŮ NA POMOC PROTI STRESU