Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ivan Klich

VYHLÍDKY NAD PŘÍTOKY LABE

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz

www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401

fax: +420 234 264 400

jako svou 7134. publikaci

Odpovědná redaktorka Alice Zavadilová

Grafická úprava Martin Dubský

Sazba Martina Mojzesová

Jazyková korektura Martina Mojzesová

Fotografie Ivan Klich

Mapky zdroj: mapy.cz

Počet stran 136

První vydání, Praha 2018

Vytiskla tiskárna FINIDR

© Grada Publishing, a.s., 2018

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2018

ISBN 978-80-271-2713-9 (ePub)

ISBN 978-80-271-2712-2 (pdf)

ISBN 978-80-247-5526-7 (print)

ÚVOD

Vyhlídka na Pantheon, letohrádek a část řeky Jizery

Vážení čtenáři, svoji zálibu v krajinářské fotografii se specializací na vyhlídková místa nad českými řekami jsem zúročil již ve třech knížkách – Vltavské vyhlídky, Labské vyhlídky a Vyhlídky nad přítoky Vltavy. Nyní se vám do rukou dostává další volné pokračování mého fotograficko-průvodcovského dílka, jímž jsou Vyhlídky nad přítoky Labe. Těmi přítoky jsou Ohře, Jizera, Ploučnice a Kamenice. Přidal jsem k nim ještě řekou Teplou, která sice není přímým přítokem Labe, nýbrž Ohře. Jelikož však protéká perlou našeho lázeňství – Karlovými Vary, neodpustil bych si, kdybych ji do knížky nezahrnul.

Teplá pramení v nadmořské výšce zhruba 790 metrů na rašeliništních loukách severně od Podhorního vrchu a asi 3 km severovýchodně od Mariánských Lázní. Její tok je dlouhý 65,1 km, protéká městy Teplá, Bečov nad Teplou a středem lázeňské kolonády v Karlových Varech, kde se u Ostrovského mostu vlévá do Ohře.

Ohře má pramen v Německu – ve spolkové zemi Bavorsko v jeho územní části Horní Franky na severozápadním úpatí hory Schneeberg v nadmořské výšce 752 m pod názvem Eger. Celková délka jejího toku činí 316 km, z toho na území SRN je to 69,45 km a v Čechách 246,55 km. Je tedy nejdelším přítokem Labe a vlévá se do něj v Litoměřicích. Nejznámějšími obcemi na březích jejího toku jsou Loket a Klášterec nad Ohří.

Z hlediska pramene není ani Jizera ryze českou řekou. Pramení totiž v Jizerských horách pod vrcholem Smrk na území Polska a tvoří 15 km hranice s naším severním sousedem. Její celková délka je 164,6 km a do Labe se vlévá u Lázní Toušeň mezi Brandýsem nad Labem a Čelákovicemi. Nejvýznamnějšími městy, kterými řeka protéká, jsou Jablonec nad Jizerou, Semily, Železný Brod, Turnov, Mnichovo Hradiště, Bakov nad Jizerou, Mladá Boleslav a Benátky nad Jizerou.

Ploučnice už je českou řekou do slova i do písmene. Zajímavé na ní je, že má dva prameny. Jeden, označovaný jako hlavní, se nachází u Osečné na jižním okraji obce Janův Důl. Za druhý je považován pramen u obce Hoření Paseky na jihozápadním svahu Ještědu. Řeka má délku 106 km a do Labe se vlévá v Děčíně pod zámkem.

Nejkratším přítokem Labe je Kamenice, která je dlouhá 35,6 km a vlévá se do něj v Hřensku pod budovou obecního úřadu. Zdrojnice Kamenice se nacházejí pod horou Jedlová mezi železničními stanicemi Jedlová a Nová Huť v Lužických horách. Z Hraničního rybníka pak již vytéká potok zvaný Kamenice. Kamenice je svojí délkou nejkratším přítokem, ale díky dvěma přírodním fenoménům, kterými jsou Edmundova (Tichá) soutěska a Divoká soutěska na jejím toku před Hřenskem, je možná známější než Ohře či Jizera. Ale o tom více v poslední kapitole.

Kromě Kamenice a Teplé jsou ostatní labské přítoky na určitých úsecích svého toku sjízdné pro vodáky, což platí převážně o Ohři. Nicméně ve srovnání s Vltavou, Lužnicí, Berounkou a především Sázavou je počet kilometrů vhodných pro vodácký sport podstatně menší. Vyhlídková místa nad všemi labskými přítoky se až na výjimky vyznačují menší výškou nad hladinou a též jim (opět až na výjimky) chybí oproti labským vyhlídkám atraktivnost lokalit, jakými jsou třeba v případě Labe Porta Bohemica, České středohoří či České a Saské Švýcarsko. Z hlediska přístupu jsou na tom obdobně jako ty nad Labem.

Stejně jako v případě Labe budou i vyhlídky nad jeho přítoky řazeny v pořadí za sebou po proudu bez ohledu na to, na jakém břehu se nacházejí. Nazvu je tak, jak uvádějí turistické mapy, nebo jak jim říkají místní obyvatelé. Samozřejmě i povídání o vyhlídkách nad přítoky Labe bude kromě popisu vyhlídky a objektů z nich viditelných doplněno o jejich GPS souřadnice, popis přístupu (autem, vlakem, autobusem, na kole či pěšky), krátké povídání o zajímavých místech v okolí, mapku a především fotografie. Rozhodl jsem se neřešit pořadí jednotlivých řek. Budou za sebou následovat tak, jak jsem je na jaře a zkraje léta 2018 navštívil.

A nyní již nezbývá než dotankovat nádrž, koupit si jízdenku, kromě trochy nezbytného oblečení přibalit mapu či tuto knížku, vybavit se několika sousty jídla a loků pití, obout boty a nezapomenout na fotoaparát. A já vám, milovníkům přírody, fandům turistiky, romantikům, zamilovaným a fotografům, přeji hezké počasí, atraktivní západ či východ slunce a „dobré světlo“.

Pohled z Jungmannova altánu na konec vodní nádrže Březová na řece Teplé

TEPLÁ – VYHLÍDKA JUNGMANNŮV ALTÁN [ 1 ]

GPS vyhlídky: 50.1999047N, 12.8429367E

Jak už naznačuje úvod, není řeka Teplá přímým přítokem Labe, na druhé straně protéká tak významným městem, jakými jsou Karlovy Vary, a proto jsem ji do této knížky zařadil. Řeka Teplá má na svém toku jedinou přehradní nádrž, jíž je vodní nádrž Březová. Je pojmenována podle stejnojmenné obce nacházející se nedaleko její hráze. Zhruba uprostřed nádrže se na levém břehu ve výšce přibližně 100 metrů nad hladinou (pokud je standardní) nachází vyhlídka, která nese název Jungmannův altán.

Jungmannův altán, pohled na začátek vodní nádrže Březová

VYHLÍDKA

Co můžete z vyhlídky spatřit? Řekl bych, že skoro celou již jmenovanou nádrž Březová. Ona má totiž tvar pravotočivého meandru, takže je viditelná od svého počátku až téměř po hráz, ačkoli ta samotná je díky porostu na protilehlém břehu z velké části zakrytá. Na onom protilehlém břehu se vine silnice I/20, E49, vedoucí z Bečova nad Teplou do Doubí u Karlových Varů, a mimochodem míjí zámek Doubí, zmíněný v kapitole o vyhlídce Na skalce. Vyhlídkovým místem je dřevěný altán, očividně nedávného původu, který má snad jedinou chybu. Tou je chybějící lavička, ale i tak se mi tam spalo velmi dobře. Altán je pojmenován po významném českém filologovi, lexikografovi, spisovateli a překladateli Josefu Jungmannovi (1773–1847). V těsné blízkosti altánu se nachází zvonička Na Jungmance, jež vznikla z popudu sponzora pana Jiřího Mýlského v roce 2015 a kterou postavili zaměstnanci příspěvkové organizace Lázeňské lesy Karlovy Vary.

PŘÍSTUP

Pro příchod k altánu je nejlepší variantou využít modrou turistickou trasu ze železniční stanice Karlovy Vary-Březová nebo zelenou trasu ze železniční stanice Doubí u Karlových Varů, v obou případech k rozcestí Sv. Linhart. Odtud pak vede k altánu Jungmannova cesta. Z centra Karlových Varů lze využít již zmiňovanou zelenou turistickou trasu z rozcestí Karlovy Vary – pošta přes rozcestí Na Doubské pěšině s návazností na Tuhnickou cestu a poté přes rozcestí Sv. Linharta. Já jsem to ve svém věku zvládl i s 20kg batohem z vyhlídky Na skalce volným tempem zhruba za hodinu.

ZAJÍMAVOSTI V OKOLÍ

První zajímavostí není nic menšího než vodní nádrž Březová, která je součástí vodohospodářské soustavy Stanovice-Březová. Kromě nádrže ji tvoří vodní dílo Stanovice, čerpací stanice Teplička a jez Teplička, které zajišťují ochranu města Karlovy Vary před stoletou povodní. Právě katastrofální povodeň v roce 1890 se stala popudem ke stavbě soustavy. První světová válka přerušila přípravy započaté již v roce 1911. Projekt tak byl dokončen až v roce 1928 a vypracoval jej Arthur Payr (1880–1937), profesor pražské německé techniky. Konsorcium firem Lanna z Prahy a Pittel&Brausewetter z Vídně pak provedlo v letech 1931 až 1935 stavbu hráze. Firmy Vítkovické horní a hutní těžířstvo a Českomoravská Kolben Daněk vyrobily strojní zařízení hrázní elektrárny. Celé dílo bylo uvedeno do provozu v roce 1937. Hráz je dlouhá 2 km a po ní a podél přehrady vede silnice I/20, která nahradila starou silnici z Karlových Varů do Mariánských Lázní. Při poklesu vodní hladiny je na dně nádrže patrný starý silniční most původní silnice.

Jungmannův altán, výhled na vodní nádrž Březová

Jungmannův altán

Část lanového centra Sv. Linhart

Zvonička Na Jungmance

Table of Contents

ÚVOD

TEPLÁ – VYHLÍDKA JUNGMANNŮV ALTÁN [ 1 ]

VYHLÍDKA

PŘÍSTUP

ZAJÍMAVOSTI V OKOLÍ