Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ingo Arndt a Jürgen Tautz

Včely medonosné
a jejich tajemný život v lese

Z německého originálu Honigbienen - Geheimnisvolle Waldbewohner, vydaného nakladatelstvím von dem Knesebeck GmbH & Co. Verlag KG v roce 2020, přeložil Tomáš Dimter

Vydala Grada Publishing, a.s.,
U Průhonu 22, Praha 7
obchod@grada.cz, www.grada.cz,
tel.: +420 234 264 401
jako svou 8250. publikaci

Odpovědná redaktorka Helga Jindrová
Sazba Qpoint
Počet stran 192
První vydání, Praha 2021
Vytiskla tiskárna PBtisk, a.s., Příbram

Fotografie v této knize nebyly upravovány ani s nimi nebylo jiným způsobem manipulováno, s výjimkou snímků: str. 8/9 - fotografie byla sestavena ze 186 jednotlivých obrazů včely fotografované v laboratoři a str. 74, kde byl odstraněn stín v pozadí.

Copyright © 2020 von dem Knesebeck GmbH & Co. Verlag KG.
A division of Média-Participations
Text Copyright © Jürgen Tautz
Photographies Copyright © Ingo Arndt
Cover, Layout and Illustrations Copyright © Silke Arndt
First Published in the German language in 2020
Original German Title: Honigbienen - Geheimnisvolle Waldbewohner
All rights reserved in all countries by
von dem Knesebeck GmbH & Co. Verlag KG.
Czech Edition © Grada Publishing, a.s., 2021

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-271-4542-3 (ePub)
ISBN 978-80-271-4541-6 (pdf)
ISBN 978-80-271-3224-9 (print)

»DECHBEROUCÍ OBJEVITELSKÁ VÝPRAVA
DO TAJUPLNÉHO SVĚTA NAŠICH
NEJLEPŠÍCH KAMARÁDEK V ŘÍŠI HMYZU«

DOMNÍVÁM SE, ŽE VŠICHNI ALESPOŇ TROCHU POTŘEBUJEME VČELY. Pohled na to, jak obletují květ, když sbírají nektar a pyl, jak na březích potoků nasávají vodu nebo jak vyletují a zaletují do svého obydlí, které se podobá pevnosti, nás každý den přivádí o kousek blíže ke sledování zázraků přírody a tím nám umožňuje letmo pohlédnout na život mimo naše každodenní starosti. To platí zejména pro divoce a volně žijící kolonie včel medonosných, které hnízdí v dutinách stromů v hloubi našich lesů.

Chování, sociální život a ekologie těchto včel popisuje mimořádně zajímavá kniha, kterou právě držíte v rukou. Fotograf přírody Ingo Arndt a etolog Jürgen Tautz vás společně zvou na fascinující vizuální cestu, která vám otevře nepřekonatelnou krásu světa včel medonosných, našich nejlepších kamarádek v říši hmyzu.

Thomas D. Seeley

profesor na Cornellově univerzitě,
etolog a apidolog

Prostřednictvím fazetových očí, tykadel a nesčetných smyslových orgánů získávají včely medonosné důležité informace, aby mohly plnit každodenní úkoly.

Létavky přinášející do hnízda vodu působí při ochlazování hnízda jako klimatizace.

Inspekce prázdné buňky objasňuje, co je zde třeba udělat.

Pohled na čerstvé plásty hnízda včel medonosných v dutině stromu

Včelí hnízdo v opuštěné dutině po datlovi černém

VČELA MEDONOSNÁ COBY LESNÍ HMYZ

ÚVOD

Chladné roční období působí na hmyz tak, že ztuhne. Zimu přečká promrzlý azdánlivě mrtvý pod volnou kůrou stromů nebo vzemi. Přežívá jako vajíčko, jako larva, ve stádiu kukly, ale také jako dospělec. Tak je tomu vpřípadě budoucí matky vos, sršňí nebo čmeláků, které jako jediní zástupci svého druhu na podzim neumírají.

Jinak je tomu vpřípadě včel medonosných. Jejich včelstva přečkají zimu dokonale chráněná avlastní tvorbou tepla krásně usazená vdutinách lesních stromů. Dutiny ve stromech byly dlouhou dobu jejich přirozeným životním prostředím, než se člověk rozhodl svět svůj isvět včel zásadně změnit. Od té doby, co včely medonosné domestikoval, známe je především jako obyvatele úlů, které jim nabízí člověk.

Ale vdutinách stromů vlesích stále ještě žijí divoké včely– ivnašich zeměpisných šířkách. Adnes, kdy již lépe chápeme význam biodiverzity vnašich lesích akdy nám znalosti biologie volně žijících včel medonosných mohou pomoci nově promýšlet včelaření, jsou důležitější acennější než kdykoliv dřív.

Abychom se toho odivoce žijících včelách mohli dozvědět více, putovali jsme našimi lesy anarazili vnich na Apis mellifera, západní včelu medonosnou. Vedle tohoto druhu žije na světě ještě mnoho dalších druhů, znichž nejdůležitější je asijská nebo také východní včela medonosná, která se vyskytuje především vAsii.

Kolonie včel medonosných žijí idnes ve značném počtu vdutinách stromů vlesích, lidmi nepozorovány, aproto je četnost jejich výskytu silně podceňována. Žijí vpodmínkách, které po dlouhé generace formovaly jejich vlastnosti aschopnosti. Nesmí nás tudíž udivit, že si tito pradávní obyvatelé lesa, po všem, co onich dnes víme, poradí snemocemi aparazity mnohem lépe než naše včely „domácí“. Nic jiného jim totiž nezbývá, protože jim na pomoc nepřijde žádný včelař. Když se zabýváme včelami medonosnými žijícími vlese, tedy vjejich přirozeném prostředí, okamžitě je nám jasné, do jak komplexního prostředí jsou začleněné ajak významnou aformující roli hrají pro své prostředí.

Životní prostředí je stabilní zejména tehdy, když se opírá omnohočetnost rostlinných aživočišných druhů čimikroorganismů, které jsou mezi sebou propojené anavzájem na sobě závislé. Les vtomto ohledu není žádnou výjimkou. Co je to ale les? Čím se vyznačuje? Bez stromů to sice nejde, ale hodně stromů ještě les nedělá. Podstatná je jejich pospolitost. Tím vzniká lesní klima aprostředí, které je vhodné pro jednotlivé stromy. Lesní klima se vyznačuje vyrovnanými teplotami, mírnějším prouděním větru, tlumeným světelným jasem avyšší vzdušnou vlhkostí. Tyto faktory nejsou jen klimatologickými veličinami, ale přímo životními podmínkami– ato ipro včely. Mnoho vlastností aschopností včel je možné vysvětlit zjejich života jakožto obyvatel lesa. Budeme-li na les nahlížet jako na životní prostor, který je pro naše včely přirozený, dokážeme lépe pochopit mnoho dnešních problémů, se kterými se potýkají včelstva obhospodařovaná včelaři.

Včela sbírá na smrku medovici, zníž vhnízdě vyrábí lesní med.

»MNOHO VLASTNOSTÍ ASCHOPNOSTÍ VČEL JE MOŽNÉ VYSVĚTLIT POZOROVÁNÍM JEJICH ŽIVOTA VLESE.«

Včela sběračka při přípravě na přistání na zlatobýlu

My lidé jsme do přirozeného života včel medonosných silně zasáhli. Chováme je vgeometricky přesných, normalizovaných bednách, vnejlepším případě dřevěných. Životní prostředí své inašich včel jsme enormně změnili.

Velké, souvislé lesní plochy zmizely atam, kde náhodou zůstaly, se málokdy využívají jako stanoviště pro včelstva. Komerčně optimalizované lesní hospodářství vedlo ktomu, že se lesy kvůli snazšímu obhospodařování zakládají jako přesně vyměřené monokultury, které už nemají pranic společného se zdravým a vyváženým lesem.

Náchylnost takových biotopů ke škůdcům inastupující oteplování atmosféry– což bývá diplomaticky označováno výrazem klimatická změna– pozvolna iniciují změnu vnašem myšlení ohledně odpovědi na otázku, jaký typ lesa vlastně chceme? Je velmi zajímavé sledovat, že ivtéto souvislosti představují včely důležité téma. Zároveň je hned jasné, jak málo toho oživotě včel vjejich přirozeném prostředí, tedy vlese, víme.

Sjistotou však můžeme říci, že divoce žijící včelstva jsou přirozenou součástí zdravých lesů. Bylo by dobré, kdyby vedle sebe koexistovala jak včelstva, která chovají včelaři kužitku nás všech, tak idivoká včelstva, která tvoří důležitý stavební kámen vekosystému lesa. Ačkoliv včelař poskytuje svým včelám nejlepší možné podmínky, současně by mohl těžit izpřirozeného výběru, který probíhá uvčelstev žijících divoce.

Ingo Arndt & Jürgen Tautz

Květy divokého česneku medvědího, ráj pro včely v lese