Velký dík patří mistru kamenných konstrukcí a sklepů panu Karlovi Kutheilovi a jeho webovým stránkám www.kamennazed.estranky.cz, bez jehož rad, konzultací a fotografického materiálu, které ochotně dodal, by tato kniha nemohla vzniknout v současné podobě.

Velké poděkování věnuji své manželce Kateřině za podporu a korekturu textu a za vytvoření skvělého tvůrčího prostředí.

Děkuji čtenářům mých webových stránek za podnětné dotazy a připomínky, které byly inspirací k napsání této knihy.

Jiří Faltýnek

Sklepy v zahradě

stavba krok za krokem

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

obchod@grada.cz, www.grada.cz

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

jako svou 4667. publikaci

Odpovědná redaktorka Jitka Hrubá

Sazba Květa Chudomelková

Fotografie na obálce – Karel Přinda

Fotografie v textu – Marek Duranik (obr. 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34, 45)

Jiří Faltýnek (obr. 15, 16, 17, 18, 20, 46, 49, 51)

Karel Kutheil (obr. 2, 3, 6, 7, 8, 12, 13, 19, 21, 23, 25, 28, 29, 35, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 53)

Ilustrace – Jiří Faltýnek

Počet stran 112

První vydání, Praha 2012

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2012

Cover Design © Grada Publishing, 2012

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

ISBN 978-80-247-3798-0 (tištěná verze)

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7676-7 (elektronická verze ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-7677-4 (elektronická verze ve formátu EPUB)

Úvodem

Základní význam a účel knihy, kterou právě začínáte číst, spočívá v podání informací o stavbě sklepa a vysvětlení postupů a nastínění problémů, které vás mohou potkat a kterým se můžete při použití získaných znalostí vyhnout. Veškeré informace, které vám nabízím, jsou skládankou sestavenou z dílků vytvořených dotazy čtenářů mých webových stránek, zaměřených na praktické stavění. Tyto otázky jsou zapracovány do uceleného textu bez zbytečných vědecky a příliš odborně znějících slov a výrazů, ve kterých se mnohý laik ztrácí. Možná vás tato kniha bude inspirovat k vlastnímu stavění, možná zjistíte, že raději necháte stavbu sklepa zkušenému odborníkovi, ale je jisté, že získáte přehled o postupu akce.

Tato kniha se stává nedílnou součástí dílny Jiříkova vidění http://www.jirikovovideni.eu/stavba, což je webové rozhraní, kde mne můžete kontaktovat dotazy či připomínkami a kde bude postupem času ke stažení většina fotek z této knihy ve větším rozlišení a kde můžete nalézt i jednoduchý projekt pro stavbu sklepa.

1

Co je sklep

Sklep je místnost nebo několik místností umístěných (postavených) většinou pod úrovní terénu, souhrnně nazývaných suterén. Účelnost sklepů a jejich použitelnost je dána polohou a umístěním v terénu. Sklepní místnosti můžeme využít ke skladování nebo odkládání věcí občasné potřeby, topiva jako je uhlí nebo dřevo, pro uskladnění brambor, kořenové zeleniny či jablek, ale také jako relaxační místnost nebo v některých odůvodněných případech i jako obytnou místnost. V drtivé většině podsklepených objektů se ve sklepech, či technicky řečeno suterénech, navrhují technické místnosti.

Při pohledu do historie se dozvídáme, že sklepení nebo jakékoliv jiné podzemní místnosti měly vždy nezastupitelnou úlohu v lidském životě. Podzemní místnost nabádá k ukládání, schovávání, utajování. Proč si myslíme, že v místnosti situované jen několik málo metrů pod zemí může být náš majetek nebo i tajemství chráněno lépe, než v místnosti o stejné velikosti a ze stejného materiálu, ale umístěné nad zemí? Do podzemí schováme vše, co nemá být patrné na povrchu. Do podzemí umístíme vše, co by svou činností mohlo způsobit na povrchu problémy. Do podzemních místností ukládáme vše, k čemu chceme mít třeba i přístup a potřebujeme to čas od času spravovat a udržovat. Do podzemí se uchylujeme, když chceme na chvíli být mimo okolní dění. Budováním sklepů se snažíme vybudovat v podstatě umělou jeskyni. V místě, kde ji chceme nebo potřebujeme mít.

Obr. 1 Jeskyně jsou geologickými předky současných sklepů. Poskytovaly úkryt a útočiště před nepřízní počasí i nepřátel.

Co do významu má sklep pár zajímavých zvláštností. Pod názvem kterékoliv místnosti si umíme představit jednoznačnou funkci a význam dané místnosti. Pod pojmem sklep, myslím v souvislosti se stavbou, si můžeme představit hned několik různých účelů a využití. A právě z tohoto důvodu je téma sklepů dost obsáhlé a popsat jejich zvláštnosti pro využití k jednotlivým účelům je téma na víc než na jednu publikaci.

Pro sklep jako suterénní část stavby, stejně tak jako samostatně účelový objekt neexistuje norma, která by specifikovala, jak a z čeho stavět sklep. Oproti tomu ČSN se zabývá tím, jak uchovávat potraviny, jak větrat místnosti určenené pro různé využití, jak velká má být místnost pro občasný nebo trvalý pobyt, neposlední v řadě je také norma stanovující hygienické podmínky pro veřejné místnosti. Z toho plyne, že když máme sklep, nebo se jej chystáme vybudovat, musíme se řídit nějakou normou či předpisem, a to podle toho k jakému účelu sklep využíváme.

Obr. 2 Velmi podařený sklep postavený mistrem svého řemesla panem Kutheilem

Obr. 3 Právě dokončený sklep

2

Funkce sklepa

Při plánování stavby sklepa si musíme ujasnit, kjakému účelu sklep hodláme využít. Nejvhodnější řešení pro sklep je stanovit jeho jediný účel atomu přizpůsobit veškeré stavební ipřidružené práce. Čím univerzálnější, tedy víceúčelový sklep chceme navrhnout, tím více kompromisů je potřeba přijmout. Ať už jsou to kompromisy estetické nebo funkční, vždy se vzdalujeme ideálu, ato je ke škodě, což se projeví postupem času při používání sklepa. Jako příklad může sloužit srovnání sklepa pro uchování ovoce asklepa pro občasný rekreační pobyt vhorkém létě. Rozdíl je ve způsobu odvětrání, zajištění mikroklimatu inárocích na velikost aosvětlení. Tam, kde chceme relaxovat, budeme častěji otvírat dveře atím narušovat vnitřní mikroklima. Ztohoto důvodu je velmi nevhodné vtakovém prostředí uchovávat ovoce či zeleninu.

2.1 Skladovací prostor

Využití sklepa jako skladovacího prostoru se objevuje vbudovách, které nemají jiné možnosti skladování. Nejčastěji se vsuterénních místnostech skladují věci občasné asezonní potřeby, kola, kočárky, lyže apod. Pokud se vdomě topí pevnými palivy, tedy uhlím či dřevem, pak jsou sklepní prostory využívány ke skladování paliva.

Proto, aby mohl sklep splňovat tento účel, vyžadujeme suché prostředí se stálou neměnnou, konstantní, teplotou. Zde je nutné, aby suterén byl kvalitně odizolován od vlhka avody abylo také zabráněno ztrátám tepla. Sklep musí být dobře větratelný. Takový prostor je vhodné temperovat na teplotu, která nepodpoří vznik rosného bodu. To proto, aby vmístnosti nekondenzovala vzdušná vlhkost anaše věci tak mohly být uskladněny vsuchu.

Jenže suchý, teplý prostor, plný hořlavého materiálu, je ideálním prostředím pro vznik požáru. To je nebezpečí, které nesmíme podcenit. Tam, kde se skladuje uhlí, dřevo ajiné hořlavé materiály, se také velmi práší. Výskyt prachu vuzavřených suterénních atedy málo větraných prostorách je velmi nebezpečný. Prach je sám osobě výbušnou sloučeninou avpřípadě požáru vybuchuje, tedy je reakčně explozivní. Mějme na paměti, že vybuchuje prach izlátek, které jsou vpevném, kompaktním celku nehořlavé. Příkladem je klasická cihla. Sama osobě je nehořlavá aodolává vysokým teplotám, ale vokamžiku, kdy se zcihly stane prach, je tento prach při vhodných podmínkách výbušný apři smísení sprachem uhelným je teplota samovznícení nebezpečně nízká. Pak stačí jen malá jiskra auž to „lítá…“, ato doslova.

Proto platí následující zásady pro prevenci před požárem ve sklepních skladovacích prostorech:

► Udržovat pořádek ačistotu. Odstraňovat pravidelně prachové nečistoty nikoliv zametáním, ale sbíráním nebo nejlépe vysávání, protože pokud je vblízkosti ještě třeba kotel, ve kterém hoří oheň ado toho se bude prášit ze zametání prachu, pak jsme kvýbuchu velmi blízko.

► Skladované věci ukládáme tak, aby se zamezilo jejich pádu, při kterém by mohla vzniknout jiskra.

► Topivo, tedy uhlí adřevo, uskladňujeme zásadně vyschlé adostatečně daleko od zdroje ohně ajiskření. To samé platí pro hořlavé látky, jako jsou rozpouštědla, čistidla, laky apod. Ostatně pro velmi hořlavé látky platí zvláštní režim skladování ve zvlášť větraných prostorách. Je nutné si uvědomit, že pokud organický materiál navlhne, dají se do pochodu jisté chemické reakce, které vytvářejí vysokou teplotu apak už je jen kousíček ksamovznícení. Jako příklad nám může posloužit třeba hromada pilin zčerstvě pokáceného stromu. Když tuto hromadu pilin necháme ležet na jednom místě, zjistíme, že je velmi teplá akouří se zní. Stejné je to se všemi materiály ktopení.

► Mít vblízkosti skladovacích prostor hasicí přístroj ahlásič požáru pro případ, že by došlo ksamovznícení.

► Je nutné mít možnost kvalitního odvětrání místnosti.

► Při skladování potravin azemědělských produktů je nutno zajistit větrání pro případ, že by byl produkován oxid uhličitý.

Protože sklepní prostory určené pro skladování nevyžadují zvláštní opatření pro vnitřní uspořádání místností, volíme dispoziční řešení úsporně aúčelně. Při plánování rozvržení místností dodržíme samozřejmě minimální požadavky na průchodnost, manipulaci suskladněnými předměty asamozřejmě na větratelnost. Protože se nejedná oobjekt se stálým výskytem většího počtu osob, stačí nám minimální šířka chodeb 1m. Pokud však plánujeme uskladňovat objemnější předměty, třeba bedny na ovoce, pak doporučuji šířku chodby minimálně 1,1 m. Samotné skladovací kóje je pak dobré navrhnout tak, aby se do nich vešlo skladovací zařízení (regály, stojany, boxy) abylo možné manipulovat suskladňovanými předměty vblízkosti těchto úložných prostor. Pro běžnou potřebu průměrné rodiny stačí prostor pro skladování ošířce 1,3 m. Délka je pak dána možnostmi celkového prostoru avýška je určena výškou stropu, minimálně však 2,3 m. Pokud skladujeme druhově velmi rozdílné předměty, pak jednotlivé prostory pro jejich skladování oddělíme jednak pevnou anepropustnou přepážkou ajednak dveřmi. Také by mělo být zajištěno samostatné přivádění aodvádění vzduchu.

Další problematikou skladovacích sklepních prostor je rozmístění aumístění dveří. Umístit správně dveře do skladovacích prostor má své logické zákonitosti anedoporučuji od těchto zákonitostí odbočovat nebo je ignorovat. Mohlo by vás to zamrzet vokamžiku stěhování prvních větších objemnějších předmětů.

Obr. 4 Rozmístění dveří – místnost 2 je příliš úzká, než aby se dveře mohly otevírat dovnitř. Proto se křídlo otevírá do větší místnosti 1. Protože se dá předpokládat, že transport ukládaných předmětů bude probíhat jen dveřmi AaB, jsou dveře B umístěny tak, aby při transportu nebylo křídlo dveří nijak obcházeno. Musíme stále předpokládat, že budeme při manipulaci askladování používat obě ruce asplnýma rukama se špatně obsluhují dveře.

Obr. 5 Rozmístění dveří ukazuje variantu, kdy je místnost 2 dost prostorná, aby mohly být dveře otvírány dovnitř.

► Otvírání dveří do skladovacího prostoru musí být voleno tak, aby se otvíraly ven ze skladovacího prostoru. Při otevření dveří do chodby nesmí dveře působit jako překážka vtrase zchodby do skladovacího prostoru, ato ani vokamžiku otvírání. Při otevírání dveří musí okamžitě vznikat volný průchod do skladovacího prostoru. Vpřípadě dostatečné velikosti skladovací místnosti otvíráme dveře dovnitř. Tím se nám uvolňuje místo na chodbě.

► Vstupní dveře do sklepních skladovacích prostor umístěných vsuterénu objektu musí být odolné proti prohoření po dobu 30 minut (pokud projektant neurčí jinak). Splnění tohoto požadavku se dosahuje použitím speciálně konstruovaných protipožárních dveří vybavených nehořlavou vložkou aspeciálním těsněním vmístech falcování. Použití těchto dveří je vhodné ijako ochrana před pronikáním radonu ze sklepních prostor do obytných místností (pokud sklepní prostory nejsou jinak izolovány proti radonu).

► Pokud je to jen trochu možné, umístíme dveře do jednotlivých skladovacích místností tak, aby se při současném otevření „nepotkávaly“, nemohly se navzájem dotknout. Tento požadavek je důležitý hlavně pro dveřní otvory umístěné vprotilehlých stěnách. Ztoho důvodu se důrazně nedoporučuje situovat dveřní otvory proti sobě.

!Dveře kotelny se musí otevírat vždy zkotelny ven. Je to pro umožnění úniku plynů, které se kumulují vmístnosti kotelny. Při otevření dveří směrem do kotelny by mohlo dojít ke stlačení těchto plynů atím vzniká explozivní prostředí.

2.2 Pobytový prostor

Pobytovým sklepním prostorem rozumějme takový sklep, ve kterém budeme občas pobývat, ato asi nejčastěji vhorkých letních dnech. Od takového sklepa očekáváme, že bude mít stálou teplotu mezi 10 a15 °C. Vtakovém sklepě se dobře uchovává víno či pivo, samozřejmě zakonzervované vlahvích či sudech, astejně dobře se vtakovém sklepě víno degustuje… Abychom mohli dosáhnout stálé teploty ivletních dnech, musíme zvolit správný materiál atechnologii pro vyzdění konstrukce. Nejčastěji se volí tzv. sendvičová konstrukce. Provede se nejprve betonová nosná stabilní konstrukce, ke které se přizdí zevnitř kamenná zeď. Kámen vtomto případě tvoří patinu adekoraci.

2.3 Obytný prostor

Protože jsem se několikrát setkal se stavebníky, kteří docela vážně uvažují otom, že vybudují podzemní sklep pro účely bydlení, lze předpokládat, že takových lidí bude víc, aprávě pro lidi stímto záměrem si dovolím malou úvahu obydlení vpodzemním sklepě.

Obr. 6 Když se dílo podaří, rázem jste opár století zpátky včase

Obr. 7 Krásný soulad kamenů vkompozici sesvažitým terénem

Čím může bydlení ve sklepě přispět modernímu azdravému bydlení? Včem vlastně spočívá výhoda bydlení ve sklepě? Podzemní stavba je chráněna před vrtkavostí počasí, apokud je dostatečně hluboko, pak se dá hovořit odokonalé tepelné izolaci sminimálními nároky na topení, které pak snadno nahradí teplo produkované při přípravě teplých pokrmů či pro ohřev vody pro hygienu. Co se vnitřního klimatu týče, pak se toto dá řešit soustavou větracích kanálků vhodně aúčelně poskládaných tak, aby vzduch vnich byl zahříván na potřebnou teplotu azároveň nedocházelo kevzniku vhodného prostředí pro vyvíjení plísně vně kanálků. Je to velice náročný úkol, ale nikoliv nezvládnutelný. Trošku nepohodlí může působit odvádění odpadních vod, aleitoto je řešitelné pomocí moderních technologií nebo vhodnějším umístěním zdrojů odpadních vod, ato tak, aby byl zdroj umístěn výš než jímka odpadních vod nebo připojovací místo do veřejné kanalizační sítě. Pokud je někdo příznivcem tohoto způsobu bydlení, pak si zakládá především na tom, že při stavbě použije zásadně jen přírodní materiály avyhne se všemu prefabrikovanému asyntetickému, tedy iklasické asfaltové nebo plastové izolaci. Bude volit izolaci zásadně přírodními vrstvami, jak je uvedeno vdalších kapitolách.

Ovšem zde je nutno podotknout, že přírodní nemodifikované materiály neumí jednu velmi důležitou věc, ato je izolace proti zemnímu plynu radonu. Ikdyž můj osobní názor se neztotožňuje se všespolečenskou hysterií, vtomto případě je opatrnost aobava zradonu na místě. Radon sám nevadí tam, kde se budeme pohybovat jen sporadicky anikdy příliš dlouho nebo snad trvale. Vpřípadě podzemního sklepa, který nebude programově izolován proti radonu amá být využíván ke každodennímu pobytu apo dobu spánku, je radon nebezpečný. Takový sklep je vlastně kapsou, kde se radon bude ochotně zdržovat aodvětratelný bude jen velmi nesnadno. Takové bydlení není zdravé. Pokud tedy budeme do takového bydlení investovat, důrazně doporučuji provést protiradonovou izolaci. Je to jistě na úkor principu onepoužívání syntetických materiálů, ale zde je kompromis na místě.

Dalším kamenem úrazu je ve sklepním bydlení absence denního světla. Existuje ihygienická norma apamatuje na to istavební zákon ve svých prováděcích vyhláškách, které zcela jasně určují, kolik denního světla je nutno zajistit pro zdravé bydlení. Toto není samoúčelná norma pro šikanu stavebníků. Jedná se tu ozdravé bydlení. Ikdyž může zaznít názor, že podzemní sklep má sloužit jen pro nepatrnou část dne, nebo snad jen na vyspání, nedá se předpokládat, že dnešní moderní člověk, ikdyž bude žít maximálně vsouladu spřírodou ajejími principy, nepotřebuje vprůběhu dne jisté zázemí, které mu zaručí jednak osobní pohodlí, jednak dostatek denního světla. Proč stále zmiňuji to denní světlo? Jen těžko si lze představit člověka, který prahne po studiu azavírá se do tmavé podzemní cely, aby kněmu nemohlo denní světlo aúčelově si unavuje oči, jen aby popřel moderní principy. Apřitom si čte, píše atřeba iumělecky tvoří.

2.4 Výroba auchovávání potravin

Sklep pro uchování či výrobu potravin je prostor odizolovaný vhodným způsobem od okolního prostředí tak, aby nedocházelo knarušení potřebného mikroklimatu, ale zároveň aby nedošlo ke kumulaci nebezpečných plynů vznikajících při anaerobních procesech při případné hnilobě či kvašení. Kdosažení správného klimatu vtakové místnosti, vnašem případě ve sklepě, je zapotřebí vybrat vhodné konstrukční materiály asprávný systém větrání. Pro tyto potřeby máme možnost nahlédnout do ČSN, které důkladně doporučují, co ajak máme mít. Pokud stavíme nebo upravujeme místnost pro tyto účely jen sami pro sebe, tak je ČSN jen doporučující, ale pro průmyslové využití či občanskou vybavenost je ČSN již závazná.

2.4.1 Výroba potravin

2.4.2 Skladování zemědělských produktů

Table of Contents

Úvodem

1 Co je sklep

2 Funkce sklepa

2.1 Skladovací prostor

2.2 Pobytový prostor

2.3 Obytný prostor

2.4 Výroba a uchovávání potravin

2.4.1 Výroba potravin

2.4.2 Skladování zemědělských produktů