Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Jaromír Votík, Petra Špottová

Fotbalová cvičení a hry
Třetí, upravené vydání, rozšířené o všestrannou pohybovou přípravu

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
obchod@grada.cz, www.grada.cz
tel. +420 234 264 401
jako svou 8810. publikaci

Ilustrace Zdenka Marvanová
Fotografie Petra Špotová, archiv FC Viktoria Plzeň
Fotografie na obálce archiv FC Viktoria Plzeň
Odpovědná redaktorka Ivana Kočí
Jazyková úprava Pavlína Zelníčková
Sazba a grafická schémata Jaroslav Kolman
Návrh a grafická úprava obálky Jaroslav Kolman
Počet stran 168
Třetí vydání, Praha 2023
Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2023

Autoři a nakladatelství děkují za podporu při vydání knihy firmě Západočeské komunální služby a.s., klubu FC Viktoria Plzeň a časopisu Fotbal a trénink.

ISBN 978-80-271-6851-4 (ePub)
ISBN 978-80-271-6850-7 (pdf)
ISBN 978-80-271-3809-8 (print)

Předmluva

Myslím, že jsem jako hráč zažil spoustu zápasů a hlavně tréninků. Nikdy jsem netušil, že i na nižší úrovni u mužů nebo v mládežnických kategoriích je potřeba si dobře připravit trénink.

Nyní jsem už definitivně na trenérské straně a jsem velmi rád za každou radu a zkušenost, která mě obohatí v mé současné kariéře trenéra.

Tato kniha nabízí, kromě jiného, spoustu rad i ukázek, jak si připravit a složit tréninkovou jednotku.

Velmi zajímavé je, že jsem zde našel i doporučení kompenzačních cvičení, která byla v minulosti celkem opomíjena. Jsou zde i různé tzv. kruháče, které mohou být pro děti a mládež velmi dobrou pohybovou i silovou průpravou.

Pavel Horváth

Úvod

V nedávném období jsme všichni procházeli covidovou pandemií a dosud se – každý v jiné rovině a situaci – vyrovnáváme s jejími následky. Proto považujeme, po období distanční výuky, distančního trénování a „virtuální reality“, za svým způsobem překvapivý jev, že veřejnost nezanevřela na tištěné zdroje informací a nepoklesl zájem čtenářů o tradičně publikované materiály. Nakladatelství Grada reagovalo na tuto situaci a oslovilo mě s žádostí o přípravu třetího, upraveného a rozšířeného vydání publikace Fotbalová cvičení a hry.

Před vámi je tedy vydání, které je inovováno a aktualizováno nejen v kapitolách Teoretické minimum a Nácvik a zdokonalování fotbalových dovedností. Za významné považuji, že se spoluautorstvím souhlasila kolegyně z Centra tělesné výchovy a sportu Fakulty pedagogické ZČU v Plzni a zkušená specializovaná trenérka gymnastické přípravy u žákovských kategorií FC Viktoria Plzeň Mgr. Petra Špottová, Ph.D. Její bohaté zkušenosti z tréninkového procesu se odrážejí v přehledu cvičení z oblasti motoricko-funkční přípravy cílených na fotbalovou mládež a v nabídce forem organizace tréninku v podobě kruhových a variabilních provozů.

Toto vydání tak získalo novou dimenzi, která je v souladu se současným celostním pojetím tréninku ve fotbalu.

Věřím v efektivní přenos uvedených poznatků a zkušeností do vaší „reálné reality“ na hřišti nebo v tělocvičně v průběhu tréninkového či výukového procesu, případně studia.

autor

1 Teoretické minimum knácviku
azdokonalování fotbalových dovedností

1.1 Proces motorického učení ve fotbale

Herní nácvik je druh tréninkového procesu, ve kterém převládá zaměření na osvojování nových fotbalových dovedností akde se vytvářejí podmínky pro učení se těmto dovednostem. Zatížení je při nácviku většinou nízké intenzity anevede fyziologicky kadaptačním procesům. Trenér při nácviku musí respektovat určité biopsychosociální zákonitosti, které umožňují úspěšně se učit novým fotbalovým dovednostem. Tento druh učení je označován jako motorické učení, které probíhá vnásledujících na sebe navazujících fázích, jejichž posloupnost musí trenér dodržovat.

1.Seznamování snovými pohybovými dovednostmi – názornou ukázkou kvytvoření správné představy.

Vtéto fázi se hráči seznamují snovými úkoly – novými dovednostmi. Velmi důležité je vytvoření správné představy onacvičovaných dovednostech. Zde hraje velkou roli názorná asprávná ukázka zprostředkovaná trenérem (vlastní ukázka, ukázka demonstrátora, videoprojekce apod.). Hráč, zvláště vdětském věku, musí být neustále dostatečně motivován. Vlastní činnost klade nároky na hráčovu pozornost, schopnost soustředit se avnímat ukázku isvé vlastní první pokusy. Hlavním úkolem avýsledkem této fáze učení je provedení osvojovaných fotbalových dovedností vhrubé formě, pohyby jsou zatím neuspořádané, nepřesné as nadbytečnými souhyby.

2.Zdokonalování nových pohybových dovedností – opakováním avčasnou korekcí kdokonalému provedení.

Metodou mnohonásobného opakování pokračuje proces učení zdokonalováním nacvičovaných dovedností. Trenér musí klást důraz na způsob jejich provedení (technickou stránku) ana postupné odstraňování chyb prostřednictvím korekce, ato správnou avčasnou instrukcí. Toto zpřesňování představy probíhá ve standardních podmínkách. Postupně se zlepšuje plynulost apřesnost jednotlivých pohybů izvládnutí pohybu jako celku.

3.Automatizace nových pohybových dovedností – bezchybné provedení iv podmínkách utkání.

Tato fáze motorického učení je charakterizována přesným abezchybným prováděním činností vproměnlivých podmínkách. Dochází ke stabilizaci pohybových dovedností, kjejich automatizaci ahráč si snížením vědomé kontroly pohybu vytváří podmínky pro tvůrčí uplatnění naučených dovedností ve variabilních podmínkách utkání, atím ike zvyšování efektivity herního výkonu.

4.Tvůrčí uplatnění nových pohybových dovedností – základ neočekávaných způsobů řešení herních situací.

Naučené pohybové dovednosti se uplatňují aprojevují vnových, vyšších kvalitách. Vzájemně se spojují, kombinují, případně vytvářejí nové pohybové dovednosti, umožňující originální, překvapivé způsoby řešení herních situací aúkolů ve složitých proměnlivých podmínkách utkání. Jsou odolné vůči různým rušivým vlivům vnitřního ivnějšího prostředí.

Uvedené fáze aprincipy motorického učení se uplatňují aprobíhají na všech výkonnostních úrovních ave všech věkových kategoriích. Ale nejvíce chyb anejvětší škody na herním výkonu svých svěřenců mohou způsobit trenéři nejmladších věkových kategorií, pokud výše uvedené principy nebudou vtréninkovém procesu respektovat ahráči si zafixují azautomatizují nesprávné způsoby provedení fotbalových dovedností. Tyto špatně osvojené fotbalové dovednosti se pak složitě ane vždy úspěšně přeučují aodstraňují.

Vherním tréninku trenér vrůzných tréninkových formách (průpravná aherní cvičení, průpravné hry) využívá činností smíčem arozvíjí azdokonaluje fotbalové dovednosti naučené vherním nácviku. Podle organizace cvičení amanipulace se zatížením aodpočinkem může rozvíjet jak technickou ataktickou stránku herních činností, tak složku kondiční.

Ajak dlouho procvičovat vténinkové jednotce jednu dovednost? Buzek sProcházkou (1999) uvádějí, že rozhodujícím kritériem je stupeň jejího osvojení. Při nácviku nové nebo jen velmi málo osvojené fotbalové dovednosti je vhodnější se jí věnovat souvisle (formou mnohonásobného opakování), nejlépe vrůzně obměňovaných cvičeních, aby mohlo dojít kupevnění jejího pohybového programu (tzv. praxe vbloku). Vpřípadě, že je fotbalová dovednost vpodstatě osvojená, je vhodné řetězení fotbalových dovedností (procvičovat jich více najednou) se střídáním jejich pořadí azvyšováním složitosti herněsituačních podmínek, aby mohlo postupně dojít kprocvičování jejího použití vpodmínkách utkání (tzv. praxe rozptýlená).

Stejně dobře oběma nohama?

Lákavá je představa, že pro fotbal by bylo ideální, kdyby se každý hráč mohl naučit hrát fotbal stejně dobře oběma nohama. Ale toto není vsouladu sneurofyziologickými principy stranové dominance ani se zkušenostmi trenérů získanými vpraxi. Převaha amíra této dominance je silně ovlivněna vrozenými předpoklady. Rozeznáváme praváky nebo leváky srůznou mírou vyhraněnosti. Jen malá část hráčů má vrozené předpoklady mozkových koordinačních center pro vyváženou hru oběma nohama. Ikdyž nároky současného fotbalu kladou požadavky na umění hrát oběma nohama, mimořádně talentovaní, ale vyhraněně „jednonozí“ hráči mohou být, byť spíše výjimečně, také úspěšní. Doporučujeme trénovat obě nohy svědomím, že nebudeme uvšech hráčů stejně úspěšní. Tréninkem tedy můžeme tyto biologicky dané předpoklady částečně ovlivnit, ale doporučujeme respektovat tyto zásady:

nově nacvičovanou dovednost osvojovat nejdříve „lepší“ (vedoucí) nohou, teprve následně po jejím zvládnutí na základní úrovni přistoupit knácviku „horší“ (nevedoucí) nohou;

zejména uvýrazných, vyhraněně „jednonohých“ hráčů (časté uleváků) nevést nácvik násilně ado krajnosti (mohlo by dojít kpohybovým aněkdy ik psychickým poruchám následkem přeučování);

přibližně do 10 let nechat přirozený vývoj azáměrně neorientovat trénink na zdokonalování „horší“ nohy;

vtréninku „horší“ nohy nutně respektovat požadavek individuálního přístupu.

1.2Kfotbalu přes malé formy idril

Pro současné tréninkové přístupy jsou charakteristické určité změny ve strukturalizaci obsahu sportovní přípravy (tréninku) vzhledem kvěku avýkonnosti fotbalistů. Je zdůrazňována snaha ocelostní pojetí tréninku, čímž při výchově fotbalistů rozumíme zachování arespektování požadavku komplexnosti herního děje rozvíjejícího potenciál hráče „učením fotbalu přes fotbal“. Velmi efektivní aosvědčenou metodou je například využívání modifikovaných malých forem fotbalu, které představují náhodně proměnlivé situační podmínky vnepřetržitém průběhu herního děje. Vtěchto podmínkách deficitu času aprostoru sčastějším kontaktem smíčem ise soupeřem si hráči osvojují manipulační činnosti smíčem, např. zpracování míče, přesnost aprudkost přihrávky, důraz na první dotyk smíčem, střelbu po vedení iprvním dotykem ičinnost bez míče, jako např. výběr místa, součinnost se spoluhráči, klamavé pohyby.

Pro zachování požadavku komplexního rozvoje hráče podíl malých forem fotbalu vevropských fotbalově vyspělých zemích, jako je Anglie, Španělsko, Německo, Holandsko adalší, dosahuje 40 až 70 % (ivíce) délky tréninkové jednotky. Tyto formy fotbalu umožňují manipulovat, sohledem na věkovou kategorii adovednostní úroveň, spočtem hráčů, velikostí hřiště, délkou hry apravidly, atím is intervaly zatížení aodpočinku. Malé formy fotbalu jsou vsoučasné době vČeské republice vkategoriích mladších (4+1) astarších přípravek (5+1) imladších žáků (7+1) také formami soutěžních utkání.

Je ale nutno uvést, že nedílnou součástí sportovní přípravy, respektive tréninkového procesu jsou také „izolované formy“, zejména průpravná aherní cvičení, kde není souvislý herní děj; jsou to tzv. drilová cvičení. Tato jsou chápána jako smysluplné drilování řetězců herních činností, jež jsou spojeny smanipulační činností smíčem ičinnostmi bez míče. Vkoncepci „tréninku hrou“ se tedy jedná ov podstatě od průpravných her izolovaná cvičení. Důraz je kladen na detail provedení vedoucí kodstraňování především technických (ale itaktických) problémů zjištěných vprůběhu herního děje, např. vmalých formách fotbalu. Pokud mají tato cvičení splnit svůj cíl, musejí být prováděna svysvětlením aje zásadní pochopení důležitosti drilových cvičení pro osobní zdokonalování, atedy pro výkonnostní posun hráčů. Unejmenších dětí je vhodné se snažit drilová cvičení řešit zábavnou formou. Délku trvání řídit zájmem oprováděnou činnost limitovanou např. motivací či schopností udržet pozornost. Záleží na didaktickém citu avnímání trenéra, na jeho zkušenostech, aby dril byl činností přiměřenou věku, úrovni fotbalových dovedností ačinností významnou pro posun vkvalitě individuálního herního výkonu. Nesmíme ale zapomenout, že dril nesmí být samoúčelný aže hlavním kritériem úspěšnosti je efektivita přenosu vtréninku naučených herních dovedností do herního projevu vutkání.

1.3Bioenergetické zajištění pohybové činnosti

Pohybová činnost submaximální až maximální intenzity je dominantně spojena s anaerobním systémem (bez účasti kyslíku), zajišťujícím anaerobní výkonnost organismu. Energie pro tuto svalovou činnost je produkována dvěma anaerobními metabolickými cestami:

štěpením ATP+CP – látek bohatých na energii (anaerobně-alaktátová cesta bez významné tvorby laktátu);

1.4Jak manipulovat se zatížením

Příklad 1

1:1

1.5Struktura aobsah tréninkové jednotky

1.6Didaktické poznámky ktréninkové jednotce

1.6.1Příklady formuláře apříprav na tréninkovou jednotku

1.7Tréninkové formy vtréninkové jednotce