Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ing. Petr Valouch, Ph.D.

Účetní a daňové odpisy 2012

Edice Účetnictví a daně

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce

nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Vydala GRADA Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7, jako svou 4695. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí

Zlom Antonín Plicka

Odpovědná redaktorka Ing. Šárka Kratochvílová

Počet stran 144

Sedmé vydání, Praha 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© GRADA Publishing, a.s., 2012

ISBN 978-80-247-4114-7

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7713-9 pro formát PDF

ISBN 978-80-247-7714-6 pro formát EPUB

Předmluva

Vážení čtenáři,

publikace Účetní a daňové odpisy 2012 vás seznámí s nejdůležitějšími právními, účetními a daňovými úskalími účetního a daňového odpisování hmotného a nehmotného majetku. Publikace, kterou nyní držíte v ruce, je rozdělena na tři kapitoly. V první kapitole jsou vymezovány základní pojmy týkající se hmotného a nehmotného majetku, včetně oceňování, se zaměřením na vysvětlení rozdílů účetního a daňového pohledu na hmotný a nehmotný majetek a jeho oceňování. Ve druhé kapitole je vysvětlena problematika účetních odpisů jako samostatné kategorie snižující účetní výsledek hospodaření podniků vedoucích účetnictví, včetně vysvětlení odlišností mezi účetními a daňovými odpisy. Třetí kapitola se potom zabývá aktuální právní úpravou daňového odpisování majetku. V roce 2011 došlo zejména v oblasti daňových odpisů k určitým změnám v právní úpravě, které souvisely s hospodářskou krizí, ale také s neutěšeným stavem veřejných financí ČR. Zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, byl v průběhu roku 2010 novelizován několikrát, přičemž některé z těchto novel se týkaly také daňových odpisů hmotného a nehmotného majetku. Publikace tak vychází z aktuální právní úpravy známé k 1. 1. 2012. Celý výklad je doplněn řadou řešených příkladů, které by vám, čtenářům, měly pomoci ke snadnějšímu pochopení obtížné problematiky účetních a daňových odpisů.

Doufám, že tato publikace přispěje k vyřešení vašich praktických problémů v oblasti odpisování a zabrání tak možným chybám postižitelným při případné finanční kontrole či auditu.

Brno, leden 2012       autor

1. Dlouhodobý majetek zúčetního adaňového hlediska

Podnikatelé využívají ke své podnikatelské činnosti dvě základní složky majetku (aktiv), ato majetek krátkodobý amajetek dlouhodobý. Zatímco krátkodobý majetek je charakteristický mimo jiné také tím, že jeho spotřeba probíhá jednorázově, vpřípadě dlouhodobého majetku je nutno vzít na vědomí skutečnost, že účetní ataké daňová spotřeba dlouhodobého majetku bývá rozložena do několika účetních azdaňovacích období. Vpřípadě dlouhodobého majetku tedy obvykle není možno zahrnout celou pořizovací (resp. vstupní) cenu do účetních apotažmo daňových nákladů (výdajů) vjediném účetním azdaňovacím období, nýbrž tato vstupní cena je do nákladů (výdajů) přenášena postupně ve více obdobích. Prakticky se tak děje prostřednictvím tzv. odpisů dlouhodobého majetku. Odpisy dlouhodobého majetku lze rozdělit do dvou skupin, ato na odpisy:

– účetní,

– daňové.

Oba druhy odpisů mají své specifické úkoly aneměly by být zaměňovány. Především drobní podnikatelé (fyzické osoby) vedoucí daňovou evidenci příjmů avýdajů podle §7b zákona č.586/1992 Sb., odaních zpříjmů vplatném znění (dále jen ZDP), obvykle využívají pouze odpisy daňové, upravené v§26–33 ZDP, neboť tyto osoby nejsou účetní jednotkou ve smyslu §1 zákona č.563/1991 Sb., oúčetnictví, vplatném znění, aúčetní předpisy se na ně vztahují pouze nepřímo prostřednictvím ZDP. Vpřípadě osob vedoucích daňovou evidenci tedy není nezbytné, aby byly vyjadřovány účetní odpisy dlouhodobého majetku rozdílné od odpisů daňových. Účetní odpisy jsou upraveny účetními předpisy, ato především zákonem č.563/1991 Sb., oúčetnictví vplatném znění, adále na tento zákon navazujícími předpisy, jimiž je především vyhláška Ministerstva financí č.500/2002 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona oúčetnictví pro účetní jednotky, které jsou podnikateli účtujícími vsoustavě podvojného účetnictví, vplatném znění,[1] adále Českými účetními standardy pro podnikatele, ato zejména Českým účetním standardem pro podnikatele č.013– Dlouhodobý nehmotný ahmotný majetek, č.019 – Náklady avýnosy ač.011– Operace spodnikem. Tyto předpisy se vztahují na všechny subjekty, které jsou účetními jednotkami ve smyslu §1 zákona č.563/1991 Sb., oúčetnictví.[2] Tyto účetní jednotky by měly zvlášť vyjadřovat odpisy účetní azvlášť odpisy daňové. Účetní odpisy utěchto účetních jednotek obvykle představují pouze účetní (nikoliv daňový) náklad[3] vyjadřující skutečné opotřebení majetku asnižující účetní výsledek hospodaření, základ daně zpříjmů však budou ovlivňovat odpisy daňové počítané zvlášť podle ustanovení ZDP, které budou poté zaneseny jako daňový náklad (příp.výdaj) vdaňovém přiznání kdani zpříjmů sestaveném pro dané zdaňovací období. Účetní odpisy základ daně zpříjmů neovlivní.

1.1 Dlouhodobý majetek zúčetního hlediska

Problematika odpisů se týká vpodstatě pouze dlouhodobého majetku.[4] Ztohoto důvodu je nezbytné především správné vymezení pojmu dlouhodobý majetek. Poněkud odlišným způsobem vymezují dlouhodobý majetek účetní předpisy aponěkud jinak daňové předpisy.

Dle §19 odst.7 zákona č.563/1991 Sb., oúčetnictví, platí, že se majetek účetních jednotek člení na majetek dlouhodobý akrátkodobý. Dlouhodobým majetkem se rozumí takový majetek, jehož doba použitelnosti, popřípadě sjednaná doba splatnosti při vzniku účetního případu, je delší než 1 rok. Ostatní majetek je považován za krátkodobý. Pokud sohledem na charakter majetku objektivně nelze použít uvedená hlediska členění, je rozhodující záměr účetní jednotky projevený při pořízení majetku.

Dlouhodobý majetek zúčetního hlediska je dále přesněji vymezen vnávaznosti na výše uvedenou obecnou úpravu uvedenou vzákonu oúčetnictví vyhláškou Ministerstva financí č.500/2002 Sb., vplatném znění, ato konkrétně v§6–8. Dle těchto ustanovení se dlouhodobý majetek zúčetního hlediska člení na tři skupiny:

1. dlouhodobý nehmotný majetek,

2. dlouhodobý hmotný majetek,

3. dlouhodobý finanční majetek.

Vsouvislosti sodpisy však dlouhodobý finanční majetek nepřichází vúvahu. Jeho účetní odpisování zakazuje §56 odst.10 vyhlášky č.500/2002 Sb., také zhlediska daňových odpisů platí, že se dlouhodobý finanční majetek neodpisuje, neboť ZDP pojem odpisy finančního majetku nezná. Účetní adaňové odpisy se tedy týkají pouze dlouhodobého nehmotného majetku adlouhodobého hmotného majetku.

Za dlouhodobý nehmotný majetek se zúčetního hlediska dle §6 vyhlášky č.500/2002 Sb. považují zejména zřizovací výdaje (jimiž jsou výdaje na založení účetní jednotky do okamžiku jejího vzniku, zejména soudní asprávní poplatky, výdaje na pracovní cesty, odměny za zprostředkování aporadenské služby anájemné[5]), nehmotné výsledky výzkumu avývoje asoftware (čímž se rozumí takové výsledky asoftware, které jsou buď vytvořeny vlastní činností kobchodování snimi, nebo nabyty od jiných osob), ocenitelná práva (ocenitelnými právy jsou zejména předměty průmyslového aobdobného vlastnictví, výsledky duševní tvůrčí činnosti apráva podle zvláštních právních předpisů[6], které jsou buď vytvořeny vlastní činností kobchodování snimi, nebo nabyty od jiných osob) agoodwill (goodwillem se rozumí kladný nebo záporný rozdíl mezi oceněním podniku nebo jeho části ve smyslu obchodního zákoníku, nabytého zejména koupí, vkladem nebo oceněním majetku azávazků vrámci přeměn společnosti, svýjimkou změny právní formy, asouhrnem jeho individuálně přeceněných složek majetku sníženým opřevzaté závazky) sdobou použitelnosti delší než 1rok aod výše ocenění určené účetní jednotkou (svýjimkou goodwillu), při splnění podmínek stanovených vyhláškou č.500/2002 Sb. apři splnění povinností stanovených zákonem oúčetnictví, zejména respektováním principu významnosti avěrného apoctivého zobrazení majetku. Dobou použitelnosti se přitom rozumí doba, po kterou je majetek využitelný pro současnou nebo uchovatelný pro další činnost nebo může sloužit jako podklad nebo součást zdokonalovaných nebo jiných postupů ařešení včetně doby ověřování nehmotných výsledků. Datem účinnosti novely vyhlášky č.500/2002 Sb. provedené vyhláškou Ministerstva financí č.397/2005 Sb. (toje od 5. 10. 2005) se za dlouhodobý nehmotný majetek považují také tzv.povolenky na emise apreferenční limity (povolenkami na emise jsou povolenky na emise skleníkových plynů[7], povolenky na emise způsobené letectvím ajednotky snížení emisí aověřeného snížení emisí zprojektových činností ajednotky přiděleného množství bez ohledu na výši ocenění, preferenčními limity se poté rozumí zejména individuální referenční množství mléka, individuální produkční kvóty aindividuální limit prémiových práv[8] bez ohledu na výši ocenění; uprvního držitele však pouze za podmínky, že náklady na získání informace ojejich ocenění reprodukční pořizovací cenou nepřevýší její významnost).

Za dlouhodobý nehmotný majetek se dále považuje technické zhodnocení od částky stanovené ZDP podle §6 odst. 2 vyhlášky č.500/2002 Sb.

Vymezení dlouhodobého hmotného majetku zúčetního hlediska provádí vnávaznosti na zákon oúčetnictví §7 vyhlášky č.500/2002 Sb. Dle tohoto ustanovení se za dlouhodobý hmotný majetek považují pozemky bez ohledu na výši ocenění (pokud nejsou zbožím), dále bez ohledu na dobu použitelnosti avýši ocenění stavby, otvírky nových lomů, pískoven ahlinišť, technické rekultivace (pokud zvláštní právní předpis nestanoví jinak), byty anebytové prostory vymezené jako jednotky dle zákona č.72/1994 Sb., dále bez ohledu na výši ocenění předměty zdrahých kovů. Další složkou dlouhodobého hmotného majetku jsou samostatné movité věci asoubory movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením sdobou použitelnosti delší než 1rok aod výše ocenění určené účetní jednotkou, ato při splnění povinností stanovených zákonem oúčetnictví, zejména respektováním principu významnosti avěrného apoctivého zobrazení majetku. Samostatné movité věci asoubory movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením sdobou použitelnosti delší než 1rok nevykázané jako dlouhodobý hmotný majetek (např. vdůsledku pořizovací ceny nižší, než je limit ocenění stanovený účetní jednotkou) se považují za drobný hmotný majetek, okterém účetní jednotka účtuje jako ozásobách.[9] Další složkou dlouhodobého hmotného majetku jsou dospělá zvířata ajejich skupiny (např. stáda, hejna), sdobou použitelnosti delší než 1 rok aod výše ocenění určené účetní jednotkou, ato při splnění povinností stanovených zákonem oúčetnictví, zejména respektováním principu významnosti avěrného apoctivého zobrazení majetku. Odospělých zvířatech sdobou použitelnosti delší než 1 rok nevykázaných jako DHM se účtuje jako ozásobách.

Speciální složkou dlouhodobého hmotného majetku jsou také tzv. pěstitelské celky trvalých porostů, jimiž se rozumí:

a) ovocné stromy nebo ovocné keře vysázené na souvislém pozemku ovýměře nad 0,25 hektaru vhustotě nejméně 90 stromů nebo 1000 keřů na 1 hektar,

b) trvalý porost vinic achmelnic bez nosných konstrukcí.

Vneposlední řadě je složkou dlouhodobého hmotného majetku také tzv. jiný dlouhodobý hmotný majetek, jímž se rozumí bez ohledu na výši ocenění:

a) ložiska nevyhrazeného nerostu nebo jejich části koupené nebo nabyté vkladem jako součást pozemku po 1. lednu 1997 vrozsahu vymezeném geologickým průzkumem aza podmínky stanovené v§56 odst.2 písm. d) aodst.3 vyhlášky č.500/2002 Sb.,

b) umělecká díla, která nejsou součástí stavby, sbírky, movité kulturní památky, předměty kulturní hodnoty aobdobné movité věci stanovené zvláštními právními předpisy[10], popř. jejich soubory.

Zhlediska účetních předpisů tedy platí, že vpřípadě majetku, který není automaticky dlouhodobým majetkem bez ohledu na výši ocenění (pozemky, stavby, goodwill atd.), není jednoznačně stanoven limit vstupní ceny, od něhož by účetní jednotka byla povinna automaticky řadit např. počítače, inventář, software apod. sdobou použitelnosti delší než 1rok do dlouhodobého majetku. Účetní předpisy jí dovolují stanovit si výši ocenění těchto majetkových položek ve svém vnitřním účetním předpisu apřikazují jí pouze přihlédnout kprincipu významnosti avěrného apoctivého zobrazení majetku.

▌Příklad č.1

Společnost Rajka, s.r.o., vykoupila od soukromé osoby pozemek orozloze 20m^2, na němž bude stát část provozní budovy společnosti. Kupní cena pozemku činila 1000Kč/m^2. Zároveň společnost nakoupila software vhodnotě 20000Kč alisovací stroj vhodnotě 30000Kč.Ve svém vnitřním účetním předpisu společnost stanovila, že výše ocenění, od nějž považuje nehmotný majetek, který není dlouhodobým nehmotným majetkem automaticky bez ohledu na výši ocenění, za dlouhodobý nehmotný majetek, činí 50000Kč, apro hmotný majetek, který není dlouhodobým hmotným majetkem automaticky bez ohledu na výši ocenění, činí výše ocenění pro uznání za dlouhodobý hmotný majetek 35000Kč.Jakým způsobem bude společnost otěchto složkách majetku účtovat?

Řešení:

Dle §7 odst.1 vyhlášky MF č.500/2002 Sb. jsou pozemky účetně automaticky dlouhodobým hmotným majetkem bez ohledu na výši jejich ocenění. Ztohoto důvodu není nutno přihlížet klimitu ocenění stanovenému účetní jednotkou vinterním účetním předpisu. Pozemek tedy bude automaticky zaúčtován jako dlouhodobý hmotný majetek. Vpřípadě softwaru platí, že dle §6 odst.1 vyhlášky č.500/2002 Sb. se software považuje za dlouhodobý nehmotný majetek až od výše ocenění určené účetní jednotkou. Jelikož pořizovací cena softwaru je nižší než limit ocenění stanovený vnitřním účetním předpisem, účetně se vtomto případě nejedná odlouhodobý nehmotný majetek. Pořízený software proto může být účetně jednorázově spotřebován. Podobná situace nastává vpřípadě lisovacího stroje. Dle §7 odst.3 písm. b) vyhlášky č.500/2002 Sb. platí, že samostatné movité věci se považují za dlouhodobý hmotný majetek až od výše ocenění stanovené účetní jednotkou. Pořizovací cena lisovacího stroje je nižší než limit stanovený účetní jednotkou, takže se jedná odrobný hmotný majetek ve smyslu §7 odst.3 písm. b) vyhlášky aúčtuje se oněm jako ozásobách. Za využití obecně užívaného účtového rozvrhu proběhne účtování opořízení jednotlivých položek např. takto:

Popis operace

Peněžní částka

MD

D

Nákup pozemku (faktura)

20000

042

321

Převod pozemku do účetní evidence

20000

031

042

Nákup softwaru (faktura)

20000

518

321

Nákup lisovacího stroje (faktura)

30000

111.5[11]

321

Převod lisovacího stroje do účetní evidence

30000

112.5

111.5

Zaúčtování účetní spotřeby stroje[12]

30000

501.5

112.5

1.2 Dlouhodobý majetek zdaňového hlediska

Daňový pohled na dlouhodobý majetek není úplně totožný spohledem účetním. ZDP nedefinuje přímo pojem „dlouhodobý majetek“, nýbrž hovoří pouze o„hmotném majetku“ a„nehmotném majetku“. Zdefinice těchto pojmů však lze dovodit, že se jedná omajetek dlouhodobý. Pojem hmotný majetek pro účely daně zpříjmů definuje §26 odst.2 a3 ZDP. Zhlediska nehmotného majetku se ZDP v§32a odvolává při vymezení pojmu (dlouhodobý) nehmotný majetek na účetní předpisy (zákon oúčetnictví ana něj navazující právní předpisy), dále však pro daňové účely zpřísňuje identifikaci nehmotného majetku.

Dle §26 odst.2 ZDP se hmotným majetkem rozumí:

a) samostatné movité věci, popřípadě soubory movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením, jejichž vstupní cena (dle §29 ZDP) jevyšší než 40000Kč amají provozně-technické funkce delší než jeden rok,

b) budovy, domy abyty nebo nebytové prostory vymezené jako jednotky zvláštním předpisem[13],

c) stavby, svýjimkou

1. provozních důlních děl,

2. drobných staveb na pozemcích určených kplnění funkcí lesa, sloužících kzajišťování provozu lesních školek nebo kprovozování myslivosti, pokud jejich zastavěná plocha nepřesahuje 30 m^2 avýšku 5 m,[14]

3. oplocení sloužícího kzajišťování lesní výroby amyslivosti, které je drobnou stavbou,[15]

d) pěstitelské celky trvalých porostů sdobou plodnosti delší než tři roky vymezené v§26 odst.9 ZDP,

e) dospělá zvířata ajejich skupiny, jejichž vstupní cena podle §29 ZDP je vyšší než 40000Kč,[16]

f) jiný majetek vymezený v§26 odst.3 ZDP.

Hmotným majetkem pro účely ZDP však nejsou zásoby. Za samostatné movité věci se považují také výrobní zařízení, jakož izařízení apředměty sloužící kprovozování služeb (výkonů) aúčelová zařízení apředměty, která sbudovou nebo se stavbou netvoří jeden funkční celek, ikdyž jsou sní pevně spojeny. Souborem movitých věcí se samostatným technicko-ekonomickým určením se rozumí dílčí část výrobního či jiného celku. Soubor movitých věcí je nutné evidovat zvlášť tak, aby byly zajištěny průkazné technické ihodnotové údaje ojednotlivých věcech zařazených do souboru, určení hlavního funkčního předmětu aovšech změnách souboru (přírůstky, úbytky) včetně údajů odatu změny, rozsahu změny, vstupních cenách jednotlivých přírůstků nebo úbytků, celkové ceny souboru věcí adále částky odpisů včetně jejich změn vyplývajících ze změny vstupní ceny souboru movitých věcí. Soubor movitých věcí se zařazuje do odpisové skupiny podle hlavního funkčního předmětu.

Vpraxi často vznikají pochybnosti, jakým způsobem posuzovat zdaňového hlediska majetek, který je pevně spojen sbudovou. Jedná se zejména ourčení skutečnosti, zda se vdaném případě jedná osoučást budovy nebo zda jde osamostatnou movitou věc ve smyslu §26 odst.2 písm. a) ZDP. Nápovědu lze vtěchto případech najít vustanovení pokynu Generálního finančního ředitelstvíD-6. Vbodě týkajícím se §26 ZDP tento pokyn říká:

„1. Výrobními zařízeními, zařízeními apředměty kprovozování služeb (výkonů), účelovými zařízeními apředměty, které jsou samostatnými movitými věcmi ipřesto, že jsou pevně spojeny sbudovou nebo se stavbou, jsou spřihlédnutím ke stavebně-technickým parametrům, funkci aúčelu budovy nebo stavby zejména stroje, přístroje, zařízení, konstrukce apříslušné technologické rozvody, např.:

– zařízení výtopen – kotelen (středotlakých, vysokotlakých, parních, horkovodních) avýměníkových stanic pro průmyslovou výrobu tepla adále výměníkových stanic uvedených vbodě 2.,

– strojní zařízení čerpacích stanic včetně jejich podzemních anadzemních nádrží, stanic ropných produktů,

– strojní zařízení přečerpávacích ačisticích stanic úpraven vod, čisticích aredukčních stanic azařízení na čištění odpadů včetně měření, regulace, dálkového ovládání,

– požárně bezpečnostní zařízení aochranné systémy, které slouží pro protipožární zabezpečení technologických zařízení, zabezpečovací zařízení abezpečnostní zařízení včetně jejich signalizace vdomech abudovách (kromě rozvodů uvedených ve vysvětlivkách kpříloze zákona obsažené vtomto pokynu),

– zařízení pro místní rozhlas ačas (kromě rozvodů),

– zabezpečovací zařízení letecké, železniční aměstské kolejové dopravy,

– technologické výtahy, zdvihadla, eskalátory apohyblivé chodníky,

– zařízení mostových kolejových vah amechanizovaných výsypek,

– kovové konstrukce těžních avrtných věží, chemického průmyslu apro obsluhu technologických zařízení,

– zemědělská sila posklizňové úpravy obilovin ajejich vybavení astrojní vybavení sil pro dlouhodobé skladování,

– skladová aúložná zařízení pro mechanizované ukládání včetně manipulačních zařízení aregálů,

– stroje azařízení vzemědělské výrobě,

– strojní zařízení dílen, laboratoří azkušeben,

– strojní zařízení lanových drah, lyžařských vleků apod. včetně dálkového ovládání,

– strojní zařízení kalového, olejového, tukového, čpavkového, odpadového apod. hospodářství, odpopílkovacího zařízení, odsávání zauhlování, zařízení kompresorových ahydraulických stanic,

– strojní zařízení chladíren amrazíren ve zvláštních prostorách se strojovnou,

– rozvodná zařízení aosvětlení technologických zařízení včetně přestavitelných nosných konstrukcí technologických rozvodů kvýrobním zařízením, jejichž dispoziční uspořádání je přímo závislé na dispozičním uspořádání výrobní linky,

– strojní zařízení transformoven, měníren, spínacích stanic, náhradní zdroje elektrické energie včetně automatiky aakumulátorů,

– automatizované systémy technologických procesů,

– zařízení průmyslové televize adispečerských zařízení včetně velínů,

– zařízení spojových zesilovacích stanic atelefonních telekomunikačních ústředen, vysokofrekvenčních anízkofrekvenčních telekomunikačních zařízení, zařízení pro datové přenosy,

– strojní zařízení rozhlasových, televizních, nahrávacích afilmových studií včetně osvětlovacích atechnologických klimatizačních studiových zařízení, zařízení vysílačů,

– zařízení kuchyní avývařoven pro veřejné stravování včetně chladírenského amrazírenského vybavení,

– strojní zařízení barvíren, čistíren, prádelen, sušáren, mandloven,

– strojní zařízení kin, divadel, kulturních domů azařízení, knihoven, archivů, lázní, koupališť, stadionů akrematorií,

– strojní zařízení meteorologických anavigačních stanic,

– účelová zařízení pro školství, vzdělání, kulturu, sport aúčelová zařízení zdravotnických pracovišť,

– audiovizuální zařízení budov astaveb,

– přístroje azařízení pro klimatizaci avzduchotechniku,

– katodová ochrana potrubních vedení ajiných kovových konstrukcí včetně vyhodnocovacího aregistračního zařízení,

– informační, reklamní apropagační zařízení (světelná anesvětelná), kromě trvale zabudovaných nosných konstrukcí aelektroinstalace,

– telefonní ústředny, veřejné telefonní stanice ve stavebních dílech, zařízení potrubní pošty,

– mechanizované lávky na mytí fasád aoken,

– antény včetně satelitních,

– bloková (společná) zařízení pro kabelové televize aanténní systémy určené pro příjem arozvod pro více budov astaveb, resp. účastníků,

– trezory atrezorové skříně,

– nábytek určený kvýrobním účelům aprovozování služeb,

– technologická zařízení na výrobu elektrické energie.

2. Samostatnými movitými věcmi jsou také výměníkové, popř. předávací stanice uvedené do užívání po 1. 1. 1995, které jsou součástí rozvodů ve smyslu § 2 odst. 2 písm. c) zákona č. 458/2000 Sb., opodmínkách podnikání aovýkonu státní správy venergetických odvětvích aozměně některých zákonům, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „energetický zákon“), ipřesto, že jsou pevně spojeny se stavebním dílem, jejichž instalace nebyla podmínkou funkčnosti stavebního díla pro vydání původního kolaudačního rozhodnutí, adále se vyznačují zpravidla těmito znaky, které nemusí být splněny vždy současně:

– nejsou ve vlastnictví majitele domu, ale dodavatele tepelné energie,

– jejich instalace probíhá vrámci rekonstrukcí stávajících nebo výstavby nových systémů vytápění při dosažení vyšší účinnosti výroby arozvodu tepelné energie,

– předávací místo je na výstupu zpředávací stanice, tj. na rozhraní majetku dodavatele amajetku odběratele,

– dodavatel tepelné energie má výměníkovou, popř. předávací stanici umístěnu ve stavebním díle na základě zřízeného věcného břemene dle § 151n anásl. občanského zákoníku nebo uzavřené nájemní smlouvy při dodržení podmínky pronájmu nebytového prostoru anebo na základě jiné smlouvy uzavřené vsouladu sobecně platnými předpisy,

– vlastník výměníkové, popř. předávací stanice je držitelem autorizace dle energetického zákona.“

Pěstitelskými celky trvalých porostů sdobou plodnosti delší než tři roky se podle §26 odst.9 ZDP rozumějí:

a) ovocné stromy vysázené na souvislém pozemku ovýměře nad 0,25 ha vhustotě nejméně 90 stromů na 1 ha,

b) ovocné keře vysázené na souvislém pozemku ovýměře nad 0,25 ha vhustotě nejméně 1000 keřů na 1 ha,

c) chmelnice avinice.

Jiným majetkem dle §26 odst.3 ZDP se potom rozumí:

a) technické zhodnocení avýdaje na otvírky nových lomů, pískoven ahlinišť, pokud nezvyšují vstupní cenu azůstatkovou cenu hmotného majetku, svýjimkou uvedenou v§29 odst.1 písm. f) ZDP,

b) technické rekultivace, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak,[17]

c) výdaje hrazené nájemcem, které podle zvláštních předpisů[18] nebo podle daňové evidence tvoří součást ocenění hmotného majetku pronajatého formou finančního pronájmu snáslednou koupí najatého hmotného majetku akteré vúhrnu se sjednanou kupní cenou ve smlouvě převýší umovitého majetku hodnotu 40000Kč.Těmito výdaji se dle pokynu Ministerstva financí D-300 rozumí zejména clo, výdaje (náklady) na dopravu, montáž, zprostředkovatelská úplata (provize) ajiné úplaty související suzavřením smlouvy.

Nehmotný majetek, který je možno daňově odpisovat, definuje §32a odst.1 ZDP. Dle tohoto ustanovení se odpisují zřizovací výdaje, nehmotné výsledky výzkumu avývoje, software, ocenitelná práva ajiný majetek, který je veden vúčetnictví jako nehmotný majetek vymezený zvláštním právním předpisem[19] (dále jen „nehmotný majetek“), pokud

a) byl

1. nabyt úplatně, vkladem společníka nebo tichého společníka nebo člena družstva, přeměnou[20], darováním nebo zděděním, nebo

2. vytvořen vlastní činností za účelem obchodování sním nebo kjeho opakovanému poskytování a

b) vstupní cena je vyšší než 60000Kč a

c) doba použitelnosti je delší než jeden rok; přitom dobou použitelnosti se rozumí doba, po kterou je majetek využitelný pro současnou činnost nebo uchovatelný pro další činnost nebo může sloužit jako podklad nebo součást zdokonalovaných nebo jiných postupů ařešení včetně doby ověřování nehmotných výsledků.

Daňový, ale také účetní pohled na dlouhodobý nehmotný majetek prošel vminulých letech poměrně složitým vývojem. Nehmotný majetek jako daňová kategorie byl definován ZDP do konce roku 2000. Vprůběhu let 2001–2003 se jednalo pouze oúčetní kategorii. Novelou ZDP č.438/2003 Sb. byl do ZDP nehmotný majetek opět zaveden súčinností od 1. 1. 2004. Dle čl. II bodu 25 zákona č.438/2003 Sb. (přechodná ustanovení) se to týká nehmotného majetku zaevidovaného do majetku poplatníka ve zdaňovacím období, které započalo rokem 2004.

▌Příklad č.2

Řešení:

1.3 Oceňování dlouhodobého majetku zúčetního hlediska

MD

1.4 Oceňování dlouhodobého majetku zdaňového hlediska

Table of Contents

Předmluva

1. Dlouhodobý majetek z účetního a daňového hlediska

1.1 Dlouhodobý majetek z účetního hlediska

1.2 Dlouhodobý majetek z daňového hlediska

1.3 Oceňování dlouhodobého majetku z účetního hlediska

1.4 Oceňování dlouhodobého majetku z daňového hlediska