Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Jana Wichsová

Sestra a perioperační péče

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vedoucí autorského kolektivu:
Mgr. Jana Wichsová

Autorský kolektiv:
Mgr. Zuzana Bittnerová
Renata Pokorná
MUDr. Petr Přikryl
Mgr. Jana Wichsová

Recenze:
MUDr. Marek Hakl, PhD.
Ing. Bc. Zuzana Holečková

Děkujeme MUDr. Michaele Schneiderové a Mgr. Martině Rumlové za cenné rady a připomínky poskytnuté v průběhu přípravy publikace.

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2013
Cover Photo © fotobanka allphoto, 2013
Autoři děkují za zapůjčení obrazové dokumentace společnostem:
HARTMANN – RICO a.s.; MAQUET Medizintechnik Vertrieb und Services GmbH, o.s.;
CHEIRÓN a.s.; Covidien ECE s.r.o.; Johnson & Johnson, s.r.o.; Olympus Czech Group, s.r.o.;
Synthes, s.r.o.; DAHLHAUSEN CZ spol. s r.o.; GETINGE Czech Republic, s.r.o.;
Intuitive Surgical, Inc.; Medin, a.s.; B. Braun Medical s.r.o.; V.M.K., spol. s.r.o.
Obrázek 115 zhotovili Petr Heřman a Lenka Heřmanová.
Perokresby podle podkladů autorů překreslil a upravil Karel Mikula.

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5211. publikaci

Odpovědná redaktorka Mgr. Ivana Podmolíková
Sazba a zlom Karel Mikula
Počet stran 192
1. vydání, Praha 2013
Vytiskla Tiskárna v Ráji s.r.o., Pardubice

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v této knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění ale nevyplývají pro autory ani pro nakladatelství žádné právní důsledky.

ISBN 978-80-247-3754-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Jan Löffelmann

ISBN 978-80-247-8610-0 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-8611-7 (ve formátu EPUB)

Úvod

Výuka a studium perioperačního ošetřovatelství má v České republice velmi dlouhou tradici. Již v padesátých letech minulého století vzešla z pera Bohuslava Niederleho první učebnice určená operačním sestrám. Toto proslulé dílo se dočkalo čtyř vydání1 a pro instrumentářky se stalo téměř biblí. Po dlouhé odmlce následovala kniha Miloslava Dudy2 a konečně vloni vyšly dvě publikace: jedna Jaroslavy Jedličkové a druhá Petera Wendscheho. Obě rozebírají problematiku práce sester na operačním sále. K nim se nyní připojuji i já s kolektivem spoluautorů.

Bouřlivý rozvoj, kterým prochází všechna odvětví medicíny, se nevyhnul ani operačním sálům. V posledních letech prodělalo perioperační ošetřovatelství mnoho změn, jež bylo třeba zaznamenat, utřídit a osvojit si je. To, co bylo dříve nemožné, se stává skutečností a naší povinností je tento pokrok využít ku prospěchu pacientů.

Kniha, kterou držíte v rukou, plní v první řadě funkci studijní opory pro kurzy specializačního vzdělávání, ale může sloužit i sestrám, které na operačních sálech začínají a chtějí se zorientovat v základech perioperačního ošetřovatelství. Jednotlivé kapitoly odpovídají náplni odborného modulu kurzu perioperační péče pro všeobecné sestry. Navíc je připojena kapitola nazvaná Etika perioperační péče, která nahlíží náš (často přetechnizovaný) obor z úhlu etické zodpovědnosti. Obsahuje také návod, jak stanovit ošetřovatelské diagnózy, pokud budeme na operačním sále aplikovat ošetřovatelský proces.

Každá kapitola je zakončena kontrolními otázkami, které by čtenář po prostudování textu měl umět zodpovědět. Vedle nich jsou náměty k zamyšlení sloužící k hlubšímu proniknutí do dané problematiky.

Jana Wichsová

1 První vydání je z roku 1954 s předmluvou Arnolda Jiráska, další 1956, 1964, 1984.

2 Rok 2000.

1 Zásady zvláštních režimů naoperačních sálech

Renata Pokorná

Pobyt naoperačním sále seřídí zásadami práce vaseptickém prostředí. Je nutné dodržovat celou řadu hygienických opatření, jimiž lze pozitivně ovlivnit počet infekcí operačních ran. Záleží především naosobním ahygienicky uvědomělém chování všech, kteří sepohybují apracují voperačních prostorách. Hlavní zásady hygieny provozu operačních sálů spočívají především vevytváření aseptického prostředí nejen navlastním operačním sále, ale ivdalších prostorách operačníhotraktu, jako je umývárna operačníhotýmu, sklady sterilního materiálu ačistého prostředí vevedlejších místnostech, což jsou odpočinkové místnosti pro personál, čisticí aúklidové místnosti, vstupní filtry atd.

1.1 Stavební aprovozní uspořádání operačního sálu

Stavební aprovozní uspořádání operačního sálu je základní podmínkou dodržování správného hygienického režimu operačních sálů. Operační sály mají mít statut uzavřeného oddělení. Moderním řešením,efektivním zhlediska ekonomiky aorganizace práce včetně protiepidemického režimu, je vybudovaný centrální operačnítrakt vnávaznosti napooperační jednotky.

Ideálním řešením je operačnítrakt sněkolika operačními sály, které jsou rozděleny podle druhu operací:

Superaseptický

Aseptický

Mezoseptický

Septický

Rozdělení operačních sálů naseptické aaseptické je požadováno inamalém chirurgickém oddělení. Vnemocnicích, kde zprostorových důvodů není možnost mít více operačních sálů, je nutné operační postupy organizačně rozdělit načisté anečisté.

Základní prostory operačního sálu

Vstupní filtry

Přípravna pacientů

Umývárny operačníchtýmů

Vlastní operační sály

Místnosti sterilizace

Vedlejší prostoryoperačního sálu

Sklady

Čisticí aúklidové místnosti

Toalety

Odpočinkové místnosti pro personál

Další zásady

Nesmí docházet kekřížení nečistých ačistých cest.

Musí být striktně uplatněny zóny přístupu azóny odsunu, včetně výtahů pro personál, pacienty amateriál.

Při dopravě jakéhokoliv materiálu zvenčí naoperační sál nesmí používaný vozík nebo přepravní klec překročit ochrannou zónu.

Vhygienické propusti pro materiál musí být odstraněny vnější obaly amateriál přeložen nasálový vozík, dopřepravní klece či napojízdný stolek, nebo přenesen ručně namísto určení.

Každý operační sál musí být isesvým příslušenstvím rozdělen nazónu ochrannou (tzv. bílou) azónu čistou sčástí sterilní (tzv. zelenou).

Ochranná zóna končí hygienickým filtrem pro pacienty (tzv. překladiště) afiltrem pro personál.

Čistá (zelená) zóna začíná hygienickým filtrem aje rozdělena na:

zónu čistou, kam patří veškerá příslušenství, včetně chodeb, skladišť, přípraven,

místnosti pro personál.

Aseptická zóna– vlastní operační sály, umývárny operačníchtýmů apředsálí.

1.2 Zajištění kvality ovzduší naoperačním sále

Prostředí naoperačních sálech má odpovídattřídě čistoty podle ČS EN ISO 14644–1 čisté prostory apříslušné řízené prostředí.3

Personál pohybující senaoperačním sále ovlivňuje doznačné míry stupeň čistoty ovzduší naoperačním sále:

vnášením různě kontaminovaných předmětů,

přípravou před vstupem dooperačního sálu,

počtem personálu,

oděvem,

používáním ochranných pomůcek, zejména dobře nasazených obličejových roušek,

pohybem4.

Operační sál jako bezokenní prostor proto musí být klimatizován. Vnově budovaných operačníchtraktech je klimatizační zařízení předepsanou součástí základního vybavení aje nutné ho instalovat:

naoperační sály,

dopřípravny amístnosti pro probouzení pacientů,

umýváren operační skupiny,

vmístnosti pro umývání nástrojů,

napooperačních pokojích.

Klimatizační zařízení

Filtruje venkovní vzduch.

Zbavuje vzduch mikrobů.

Regulujeteplotu avlhkost vzduchu.

Vhání vzduch dooperačního sálu domíst snejvyšší čistotou vzduchu.

Znehodnocený vzduch seodvádí vmístech spředpokládanou nejvyšší koncentrací škodlivin.

Musí být vybaveno automatickou regulací.

Musí být osazeno předepsanými hepa-filtry uvedené hodnoty.

Nejvyšší přetlak musí být dosahován nasuperaseptickém sále anaaseptickém sále.

Vmístnostechtvořících zázemí operačních sálů musí býttlak vzduchu nižší.

Musí býttrvale vprovozu. Nepracuje-li senaoperačních sálech či vjiných klimatizovaných místnostech, může být výkon klimatizačního zařízení 50% při zachování příslušnétlakové diference.

Významným prvkem kdosažení limitů čistých prostor je úprava vzduchu dolaminárního proudění.

Laminární proudění:

Omezujeturbulenci vzduchu.

Zabraňuje směšování vzduchu zperiferní zóny.

Vytváří lehký ochrannýtlak voperačním poli.

Velikost laminární výústi přitom limituje samotný efekt, protože uřady nabízených laminárních stropů neobsáhne potřebný rozsah „chráněné oblasti“, zejména instrumentační stolky, které setéměř vždy nacházejí mimo. Laminární strop plní spolehlivě svůj účel vpřípadě, žeje správně zvolena velikost sterilní zóny (vzduchové výústky), která obsáhne inekryté sterilní stolky sinstrumentáriem. Zavedením laminárního systému vznikají vprostoru operačního sálu prakticky 4 zóny čistoty:

Operační rána– má být sterilní.

Operační pole ošetřené antiseptikem– je přípustná přítomnost pouze nepatogenní rezidentní kožní mikroflóry pacienta.

Prostor operačního stolu– superaseptickátřída 100.

Ostatní prostory vlastního operačního sálu– aseptickátřída 10000.

Operační sály, které nemají instalované klimatizační zařízení, je nutno větrat okny zesousední místnosti. Okna musí být opatřena sítěmi proti létavému hmyzu. Natěchto operačních sálech byl zaznamenán stejný výskyt prachových částic jako vevenkovním ovzduší, dokonce někdy ivětší.

Vrámci režimových opatření naoperačních sálech je nutné pravidelně pečovat oklimatizační výústky, čistit adezinfikovat vzduchovody klimatizačního zařízení aprovádět pravidelnou údržbu avýměnu filtrů podletechnických norem.

1.3 Zajištění optimálního osvětlení operačního sálu

Při práci naoperačním sále vzniká významná zraková zátěž operujícíhotýmu. Operační pole musí být dokonale osvětleno, proto jetřeba zajistit optimální osvětlení operačního sálu umělými osvětlovacímitělesy celkovými ilokálními.

Kcelkovému osvětlení sedoporučují zářivky sbílým světlem, které seinstalují nastropy jako svítící panely.

Lokální světlo je řešeno instalací hlavní operační bezestinné lampy, nejlépe shalogenovým svítidlem, nakteré jsou kladeny vysoké požadavky.

Jedná sepředevším ozajištění intenzity umělého zdroje osvětlujícího úzké pracovní pole. Operační pole lze osvětlit idalšími satelitními svítidly, která bývají zpravidla součástí stropního světla. Přirozené osvětlení dalších místností operačníhotraktu sedoplňuje umělými osvětlovacímitělesy.

Kontrolní otázky a úkoly

Co je cílem zvláštního režimu naoperačních sálech?

Shrňte zásady stavebního uspořádání operačních sálů.

Jaké jsou zásady kvality ovzduší naoperačním sále?

Jaké je optimální osvětlení operačního sálu?

Kzamyšlení

Kdo všechno je zodpovědný zadodržování hygienického režimu naoperačním sále?

Co považujete zapostupy čisté anečisté?

Co všechno narušuje správně fungující klimatizaci operačního sálu?

Porovnejte výhody anevýhody sálů spřirozeným aumělým osvětlením.

1.4 Hygienické aprotiepidemické požadavky arežimová opatření kzajištění provozu operačního sálu

1.4.1 Pacient

Předoperační příprava pacienta

Vlastní náplní předoperační přípravy je dokonalá hygienická očista pacienta:

Odstraňování ochlupení, vlasů

Mytí, sprchování

Očista intimních oblastí

Klyzma

Péče onehty

Péče oústní dutinu

Odstraňování ochlupení nebo vlasů seprovádí bezprostředně před operací, nejlépe pomocí elektrického strojku nebo zapoužití holítek sjednorázovou žiletkou. Holení seprovádí vždy namokro, při holení nasucho vznikají napokožce mikrotraumata, která semohou stát vstupní branou mikroorganizmů abýt příčinou infekce vmístě chirurgického výkonu (IMCHV)5. Poholení následuje očista celéhotěla, nejlépe osprchování. Pacient je převlečen dočistého nemocničního prádla auložen dočistě převlečeného lůžka. Vpřípadě infekčního procesu vtěle pacienta, zvláště pak voperační lokalitě, je prvořadým úkolem jeho zlikvidování.

Způsob dopravy pacienta naoperační sál azpět naoddělení

Pacient odjíždí zoddělení naoperační sál navozíku nebo pojízdném lůžku včistém nemocničním prádle, přikrytý pokrývkou nebo prostěradlem pro zachovánítepelné pohody aintimity nemocného.

Vozík nebo pojízdné lůžko zůstává před sálem nakonci ochranné (bílé) zóny apacient sevmístě filtru,tzv. „překladiště“, překládá navozík určený pouze pro operační sál, nebo naspeciální desku, která je součástí operačního stolu.

Filtry pro pacienty sinstalací „překladového okna“ používají překládací podložku, která slouží kpřekladu nemocného. Pokaždém přeložení pacienta je nutné provést dezinfekci překladové podložky.

Naoperační vozík nebo speciální desku je pacient překládán zcela nahý, bez oblečení, přikrytý rouškou operačního sálu aje dopraven domístnosti pro přípravu pacienta, kde seho ujímá anesteziologická skupina.

Vozík, který je určený kdopravě pacientů zoddělení naoperační sál, senesmí používat kjiným účelům.

Při vstupu dooperačníhotraktu avmístech přejezdů vozíků apojízdných lůžek seosvědčilo používání adhezivních koberců apodložek, které zabraňují přenosu nečistot zobuvi akoleček vozíků čipojízdných lůžek.

Naoperační sál nedopravujeme spacientem např. znečištěné fixační dlahy, obvazy, sádrové obvazy– je-li potřeba je sejmout vcelkové anestezii, mělo by to být provedeno mimo aseptickou část operačního sálu.

Pooperačním výkonu je pacient převezen dotzv. „dospávací místnosti“ aodjíždí přes filtr navozíku nebo pojízdném lůžku napříslušné oddělení, JIP nebo ARO.

Pacient naoperačním sále

Naoperační stůl je pacient přeložen nahý, zakrytý sálovou rouškou avlasová část hlavy je opatřena jednorázovou operační čepicí.

Proběhne identifikace nemocného, místa operačního výkonu, kontrola dokumentace pro ověření údajů (infekční proces, nozokomiální infekce, virové hepatitidy, HIV).

Proběhne uvedení doanestezie.

Proběhne polohování pacienta.

Zajistí se dezinfekce operačního pole– antisepse kůže. Antiseptikum senanáší pomocítamponových kleští sterilnímitampony naoperační poletak, aby byl vytvořen souvislý povlak směrem odmísta předpokládaného operačního řezu doperiferie. Antiseptický roztok lze aplikovat ipostřikem vedeným křížově, aby zcela pokryl pokožku. Je nutné dodržovat předepsanou dobu expozice anechat antiseptikum dokonale zaschnout. Zvláštní pozornost jetřeba věnovat antiseptikům nabázi alkoholu, před použitím elektrokauteru, aby nedošlo kpoškození pokožky pacienta popálením. Kdezinfekci sliznic (vaginální, ústní) nepoužíváme alkoholové přípravky, ale speciální přípravky ktomu určené.

1.4.2 Personál naoperačním sále

Operačnítým avšechny další osoby, které sepohybují naoperačním sále, podceňováním anedodržováním režimových opatření mohou uspíšit infikování operačních ran. Rezervoárem mikrobů je:

Dýchacítrakt

Vagina

Vlasy achlupy

Kůže

Vstup personálu dobílé ochranné zóny

Zásadně přes filtr vnemocničním oblečení azdravotnické obuvi.

Odloží oblečení aobuv.

Odloží hodinky ašperky.

Provede hygienu rukou.

Teprve potom seobléká dosálového prádla (kalhoty, halena).

Nasadí si čepici aochrannou masku (operační ústenka).

Obouvá si sálovou obuv (dobře omyvatelná, možnost praní adezinfekce vmyčce).

Takto převlečen aupraven (obr. 1) vstupuje personál idalší osoby doprostor operačního sálu,tzv. zelené,tedy čisté zóny.

Obr. 1 Správně nasazená operační čepice aoperační ústenka. Čepice pokrývá celou vlasatou část hlavy, nosní pásek operační ústenky pevně sedí kolem nosu, dvětkaničky zkaždé strany (spodní pod ušima, horní natemeno)

Operační prádlo sepoužívá pouze pro činnost naoperačním sále, nevychází sevněm mimo operační sál. Pokud setak stane, je nutné vevstupním filtru oblečení vyměnit. Není dovoleno odkládat zelené operační prádlo vevstupním filtru nalavici či věšák. Použité operační prádlo seodkládá dooznačených nádob vefiltru, neodhazuje senazem, stejnětak seodloží nastanovené místo sálová obuv.

Studie sledující sprchování akoupání prokázaly, žedochází kezvýšené disperzi kožních bakterií dovzduchu aokolního prostředí. Zdá se, žejeto následek narušení mikrokolonií napovrchu kůže, provázený kontaminací hlubších dlaždicových buněk. Tyto studie jsou podstatou změny vchirurgické praxi, kdy už senedoporučuje personálu sprchování bezprostředně před vstupem naoperační sál (51).

Vstup personálu naoperační sál

Přes umývárnu lékařů.

Čepice pokrývá celou vlasatou část hlavy.

Operační ústenka zakrývá celý nos, ústa avousy.

Provede hygienickou dezinfekci rukou.

Ruce jsou bez hodinek, šperků, prstenů, náramků, řetízků aumělých nehtů.

Operačnítým

Provede předoperační mytí rukou.

Provede chirurgickou dezinfekci rukou.

Nasále si obléká sterilní operační plášť, zástěru arukavice.

Operační pláště musí být dostatečně dlouhé auzpůsobenétak, aby zakrývaly celá záda aabytato část byla pocelý operační výkon sterilní.

1.4.3 Režimová opatření během provozu operačního sálu

Do aseptického prostoru operačního sálu není dovoleno nosit:

Tašky

Příruční košíky

Noviny

Hrnky skávou ačajem

PVC lahve snápoji

Jídlo

Mobilnítelefony

Kosvěžení aodpočinku personálu jsou určené místnosti. Kouření je vcelém operačnímtraktu zakázáno.

Další opatření

Omezit zbytečný pohyb personálu.

Zavírat dveře aprokládací okna(vznik nežádoucího aerosolu).

Měnit čepici aústenku pokaždém operačním výkonu.6

Nepřekračovat cca 6 střednětěžkých výkonů na1 operační stůl aden zdůvodu klesající asepse prostředí.

Neodkládat nazem během operačního výkonu použité operační roušky, břišní roušky adalší materiál.

Vpřípadě operačního výkonu u pacienta sinfekční komplikací vždy předem informovat personál naoperačním sále.

Upravit operační programtak, aby infekční pacient byl operován jako poslední, pak následuje kompletní úklid apovrchová dezinfekce celého operačníhotraktu.

Pokud je infekční pacient zařazen dooperačního programu, je nutné operační program přerušit aprovést kompletní úklid spovrchovou dezinfekcí účinnými dezinfekčními prostředky.

1.4.4 Hygiena rukou

Mytí adezinfekce rukou je nejjednodušší anejdostupnější způsob, jak zamezit přenosu infekce, ajednou zmožností úspěšného potlačování nemocničních infekcí. Hygiena rukou seprovádí vsouladu smetodickým návodem Hygiena rukou při poskytování zdravotní péče, Věstník MZ ČR, částka 5/2012 (32).

Mytí rukou

Jde o mechanické odstranění nečistoty ačástečně ipřechodné mikroflóry zpokožky rukou.

Kdy: před apoběžném kontaktu spacientem, posejmutí rukavic, vždy když jsou ruce viditelně znečištěné, před manipulací sjídlem, popoužitítoalety.

Jak: ruce zvlhčit vodou, nanést mycí přípravek,dobře rozetřít narukou smalým množstvím vody, napěnit, mýt 30 vteřin, dobře opláchnouttekoucí pitnou vodou, dosucha utřít ručníkem najedno použití.

Prostředky apomůcky:tekutý mycí přípravek zdávkovače,tekoucí pitná voda, ručníky pro jedno použití.

Obr. 2 Nejčastěji opomíjená místa při mytí rukou

Mytí rukou před chirurgickou dezinfekcí rukou

Jde o mechanické odstranění nečistoty ačástečně ipřechodné mikroflóry zpokožky rukou apředloktí před chirurgickou dezinfekcí.

Kdy: před zahájením operačního programu.

Jak: ruce apředloktí zvlhčit vodou, nanést mycí přípravek adobře rozetřít naruce apředloktí smalým množstvím vody, napěnit, mýt podobu 1 minuty, dobře opláchnouttekoucí pitnou vodou, dosucha utřít ručníkem/rouškou najedno použití. Vpřípadě viditelného znečištění použít kartáček naokolí nehtů, nehtové rýhy ašpičky prstů.

Prostředky apomůcky:tekutý mycí přípravek zdávkovače,tekoucí pitná voda zvodovodní baterie sovládáním bez přímého kontaktu dotyku prsty rukou, kartáček nanehty jednorázový nebo sterilizovaný umělohmotný (ne dřevěný), ručníky/roušky pro jedno použití uložené vevhodném zásobníku.

Hygienická dezinfekce rukou

Jde o redukci množství přechodné mikroflóry zpokožky rukou scílem přerušení cesty přenosu mikroorganizmů.

Kdy: jako součást bariérové ošetřovatelskétechniky, jako součást hygienického filtru, ponáhodné kontaminaci biologickým materiálem, vpřípadě protržení rukavic během výkonu.

Jak: vtírat alkoholový dezinfekční prostředek dosuché pokožky rukou, množství cca 3 ml, doba působení 20 vteřin avyšší, doúplného zaschnutí, ruce seneoplachují ani neotírají.

Prostředky apomůcky: alkoholový dezinfekční přípravek určený khygienické dezinfekci rukou, vpřípadě nutnosti lze nahradit alkoholové dezinfekční prostředky jinými dezinfekčními prostředky určenými kdezinfekci rukou (Persteril, Braunosan, Braunol, Betadine).

Chirurgická dezinfekce rukou

Jde o redukci množství přechodné itrvalé mikroflóry napokožce rukou apředloktí.

Kdy: před zahájením operačního programu, mezi jednotlivými operacemi, při porušení celistvosti nebo výměně rukavic během operace.

Jak: vtírat alkoholový dezinfekční prostředek dosuché pokožky rukou apředloktí, odšpiček prstů kloktům, odšpiček prstů dopoloviny předloktí, odšpiček prstů pozápěstí, množství cca 10ml, doba působení 3–5 minut (dle návodu) doúplného zaschnutí. Ruce musí být vlhké pocelou dobu expozice, neoplachují seani neutírají.

Prostředky apomůcky: alkoholový dezinfekční přípravek určený kchirurgické dezinfekci rukou zdávkovače ovládaného bez přímého dotyku prsty rukou.

Kontrolní otázky a úkoly

Jmenujte důležitá hygienická opatření zhlediska péče opacienta.

Jmenujte důležitá hygienická opatření zhlediska chování personálu operačních sálů.

Jmenujte důležitá hygienická režimová opatření.

Jaké jsou zásady správné hygieny rukou naoperačních sálech?

Kzamyšlení

Které situace nedovolují dodržet hygienické zásady při perioperační péči opacienta?

Zamyslete senad nejčastějšími chybami personálu vdodržování hygienických zásad anad možnostmi nápravy.

Co je podle vás nejčastějším důvodem porušování hygienického režimu operačních sálů?

Zamyslete senad nejčastějšími chybami vdodržování hygieny rukou amožnostmi nápravy.

1.4.5 Zásady pro odběr azasílání biologického materiálu klaboratornímu vyšetření

Kodběru biologického materiálu sepoužívají sterilní nástroje apomůcky ajednorázové rukavice.

Biologický materiál seukládá dostandardizovaných nádob adekontaminovatelných přepravektak, aby nedošlo kohrožení přepravující osoby nebo prostředí.

Musí být odebrán, zabalen apřepravovántak, jako by šlo vždy oinfekční materiál.

Odebraný biologický materiál skladovat předtransportem dolaboratořetak, aby nedošlo kznehodnocení fyzikálními vlivy.

Vzorky odebrané khistologickému vyšetření zalít vždy dostatečným množstvím 10% formalínu anádobu dobře uzavřít víčkem (ne rukavicí agumičkou), aby nedošlo kohrožení osoby, která materiál dopravuje dolaboratoře, aprostředí.

Řádně vyplnit žádanku.

Běhemtransportu nesmí dojít kekontaminaci žádanky biologickým materiálem či roztokem formalínu.

Při kontaminaci prostor aploch biologickým materiálem seprovede okamžitá dekontaminace potřísněného místa překrytím mulem nebo papírovou vatou navlhčenou účinným dezinfekčním roztokem, zasypáním absorbčními granulemi apod., poexpozici seočistí obvyklým způsobem.

1.4.6 Manipulace sprádlem

Způsob ukládání prádla, jeho převážení, praní azacházení sním stanovuje příloha č. 5 vyhlášky č. 306/2012 Sb., opodmínkách předcházení vzniku ašíření infekčních onemocnění aohygienických požadavcích naprovoz zdravotnických zařízení aústavů sociální péče (66). Materiály, které přicházejí dopřímého styku soperační ránou, pokud sepoužívají opakovaně, splňují požadavky kladené najednorázové roušky. Perou seodděleně vezvláštnímtechnologickém režimu.

Operační roušky, pláště aoperační oděvy dočistých prostor, používané jako zdravotnické prostředky pro pacienty, personál azařízení, musí splňovat všechna kritéria zaručující sterilitu zdravotnických prostředků. Tyto požadavky sepovažují zasplněné, pokud je postupováno alespoň podle určených norem.7

Manipulace spoužitým prádlem

Použité operační oděvy určené kpraní odkládat poopuštění operačního sálu vefiltru dourčených nádob nebo bavlněných či polyetylenových pytlů.

Neodkládat nazem ani nalavice či věšáky vefiltru.

Jednorázové operační oděvy odkládat vefiltru donádob naodpad, určený klikvidaci spálením jako odpad infekční.

Operační bavlněnýtextil určený kpraní odkládat ihned pooperačním výkonu donádob opatřených víkem nebo polyetylenových pytlů.

Neroztřepávat aneházet prádlo nazem.

Jednorázové operační prádlo arouškování odkládat dourčených nádob svíkem či polyetylenových pytlů naoperačním sále.

Tento odpad sepovažuje zainfekční alikviduje sespálením.

Vlhké aznečištěné prádlo musí být vždy uloženo dopolyetylenových pytlů.

Pytle spoužitým prádlem seshromažďují vurčené místnosti operačníhotraktu.

Prádlo sedenně odváží doprádelny.

Vpřípadě prodlevy odvozu je nutné použité operační prádlo skladovat před odvozem doprádelny vchlazené místnosti.

Místnosti aprostory naskladování použitého prádla musí být dobře větratelné, stěny apodlahy dobře omyvatelné adezinfikovatelné.

Opakovaně používané obaly napoužité prádlo zoperačních sálů je nutné pravidelně omývat, dezinfikovat nebo prát.

Personál manipulující spoužitým prádlem musí používat ochranný oděv, čepici, ústenku arukavice, případně zástěru, dodržovat zásady osobní hygieny aposkončení pracovní činnosti provést hygienickou dezinfekci rukou.

1.4.7 Odstraňování odpadu

Naoperačních sálech vzniká odpad specifický (N– nebezpečný), najehož shromažďování jsou kladeny zvláštní požadavky zhlediska ochrany zdraví.

Odpad je nutné odstraňovat ihned pokaždém operačním výkonu, zoperačníhotraktu denně.

Nádoby sodpadem musí být opatřeny víkem avprůběhu operačního programu je nádoba víkem uzavřena.

Nádoby sodpadem je třeba označit kódem odpadu, nákladovým střediskem ajménem osoby zodpovídající zamanipulaci sodpadem.

Personál manipulující sodpadem používá ochranné rukavice aposkončení pracovní činnosti provede umytí ahygienickou dezinfekci rukou.

Všechny postupy nakládání sodpadem musí být uvedeny vprovozním řádu,tj.třídění, ukládání odpadu, používané obaly, označování, ukládání před likvidací azpůsob zneškodnění.

Drobný odpad včetně jednorázových jehel astříkaček ukládat doplnostěnných, uzavíratelných aspalitelných obalů bez další manipulace (papírové obaly apolyetylenové lahve odnápojů nesplňují dané požadavky pro shromažďování drobného aostrého odpadu, aproto nemohou být používány).

Použité sterilizační jednorázové obaly (papíry, sáčky, kombinované obaly papír-fólie, netkanýtextil) mají charakter odpadu komunálního, ale vprovozu operačního sálu nelze vyloučit jejich kontaminaci, aproto sevětšinou likvidují jako odpad infekční.

Odpad vznikající během operačního výkonu (tampony, sušení, jednorázové roušky, obvazový materiál, zdravotnický materiál najedno použití) je kontaminován krví alikviduje sejako odpad infekční.

Patologicko-anatomický odpad– odejmuté části orgánů, amputované končetiny, placenty, krev a lidskétekutiny seukládají douzavřených neprůhledných obalů atransportují senaurčené místo (histologická laboratoř, pitevna, spalovna).

1.4.8 Úklid, sanitární dny amalování operačních sálů

Nazákladě schváleného provozního řádu astanovených protiepidemických opatření je prováděn úklid.

Vprovozním řádu je uvedeno:

Kdo provádí úklid amechanickou očistu (vlastní pracoviště nebo smluvně), úklid navlhko

Používané detergenty adezinfekční prostředky

Frekvence

Postup úklidových prací

Péče oúklidové pomůcky

Praní mopů, sušení

Místnost nauložení úklidových pomůcek, čisticích adezinfekčních přípravků aprostředků

Zásady úklidu operačních sálů

Operační azákrokové sály, prostory, kde seprovádějí invazivní výkony, sedezinfikují auklízejí vždy před začátkem aposkončení operačního programu ukaždého pacienta prostředky svirucidním působením.

Úklidový personál sepři vstupu řídí stejnými pravidly jako operačnítým.

Pro operační sál musí být vyčleněny vlastní úklidové pomůcky, které seudržují včistotě, amístnost nauložení pomůcek poskončení pracovní činnosti.8

Hadry navytírání podlah jetřeba nahradit systémem jednorázově používaných mopů, které sepopoužití perou vpračce apřed dalším použitím dokonale vysuší. Vlhké mopy jsou zdrojem kontaminace bakteriemi perzistujícími vevlhkém prostředí (např. pseudomonády, klebsielly, enterobaktery).

Kdezinfekci podlah apovrchů sepoužívají naoperačních sálech dezinfekční přípravky, které obsahují účinné látky, jsou širokospektré azároveň nesmí negativně ovlivňovat zdravotní stav pacientů apersonálu avnitřní prostředí operačního sálu.

Pro rychlou dezinfekci malých ploch apředmětů sepoužívají alkoholové dezinfekční přípravky kpřímému použití, nenahrazují však dobře provedený úklid navlhko apovrchovou dezinfekci.

Germicidní lampy jsou doplňková metoda dobře provedeného úklidu apovrchové dezinfekce. Je nutné sledovat počty provozních hodin.

Kzajištění dokonalého úklidu operačníhotraktu patří ičištění adezinfekce výpustí umyvadel, mycích dřezů asprchových kanálků. Důležitým krokem je rozrušení biofilmu pomocí kartáčku či mycí štětky anásleduje zalití dezinfekčním roztokem. Velmi často sevýpusti umyvadel amycích dřezů zasypávají dezinfekčními přípravky (např. Chloramin T aMT), které nejsou účinné vsypkém stavu. Je nutné je používat veformě roztoku.

Četnost úklidů

Sanitární úklid operačníhotraktu provádět 1×týdně apřed sanitárním úklidem vyčistit klimatizační výústky.

Velký úklid operačníhotraktu provádět 1× měsíčně.

Malování operačních sálů azákrokových sálků seprovádí 1× ročně.

Vpřípadě aplikace antibakteriálních nátěrových hmot vprostorách operačníhotraktu avlastního operačního sálu je nutné vždy postupovat dle návodu výrobce.

Kontrolní otázky

Jaké jsou zásady při nakládání sbiologickým materiálem naoperačním sále?

Jaké jsou zásady při nakládání sprádlem naoperačním sále?

Jaké jsou zásady při nakládání sodpadem naoperačním sále?

Jak probíhá naoperačních sálech úklid?

Kzamyšlení

Jak nakládáte samputátem?

Proč platí při praní prádla zoperačních sálů zvláštní režim? Mohou semateriály, které přicházejí dopřímého styku soperační ránou, kvalifikovat jako prádlo vklasickém pojetí?

Kterýtyp odpadu lze naoperačních sálech považovat zakomunální?

Kdo všechno by seměl podílet napravidelných sanitárních dnech naoperačních sálech aproč?

1.4.9 Dezinfekce

Dezinfekce je soubor opatření kezneškodňování mikroorganizmů pomocí fyzikálních, chemických nebo kombinovaných postupů, které mají přerušit cestu nákazy odzdroje kevnímavé fyzické osobě (79).

Metody pro praktické provádění dezinfekce

Fyzikální– je možné využít dezinfekci vpřístrojích přiteplotě, která seřídí parametrem Ao (přístroj musí zaručit při danéteplotě snížení počtu životaschopných mikroorganizmů nadezinfikovaném předmětu– ČSN EN ISO 15 883–1), aultrafialové záření, které sepoužívá podle návodu výrobce.

Chemická– chemické metody dezinfekce vpraxi převažují nad fyzikálními akdezinfekci sepoužívají postupy uvedené vpříloze č. 4 kvyhlášce č. 306/2012 Sb., opodmínkách předcházení vzniku ašíření infekčních onemocnění aohygienických požadavcích naprovoz zdravotnických zařízení aústavů sociální péče (62). Dezinfekční přípravky jsou uváděny natrh vČeské republice podle zákona č.120/2002Sb., obiocidech (77).

Fyzikálně-chemická– prací, mycí ačisticí stroje– dezinfekce probíhá přiteplotě do60 °C spřísadou chemických dezinfekčních přípravků. Časový parametr seřídí návodem výrobce.

Zásady dezinfekce

Při přípravě dezinfekčních roztoků sepostupuje vsouladu snávodem výrobce.

Ředění seprovádí vpořadí voda + dezinfekční přípravek.

Dezinfekční roztoky sepřipravují přesným odměřením nebo odvážením příslušného dezinfekčního přípravku.

Jetřeba dodržovat předepsanou koncentraci aexpoziční dobu (povrchová dezinfekce– optimální doba 15 minut, dezinfekce pomůcek při dokonalém ponoření– 15, 30, 60 minut dle potřeby).

Roztoky sepřipravují pro každou směnu čerstvé (8 nebo 12 hodin), podle stupně zatížení biologickým materiálem je příprava ičastější.

Nádoby snaředěným dezinfekčním roztokem je nutné řádně označit názvem přípravku, koncentrací adatem přípravy.

Aldehydové přípravky kdezinfekci nástrojů seředí studenou vodou auchovávají sevuzavřených nádobách.

Jednotlivé druhy dezinfekčních přípravků mezi sebou nemícháme, protože při chemické reakci by mohlo dojít kevzniku dráždivých plynů, které bezprostředně ohrozí osobu, jež nesprávný postup provedla,ipracovní prostředí adalší přítomné osoby.

Způsoby provádění dezinfekce

Omývání

Otírání

Ponoření

Postřik formou pěny nebo aerosolem

Kritéria výběru dezinfekčních přípravků

Nedráždí dýchací cesty aoční sliznici.

Nejsoutoxické.

Nepoškozují materiál.

Nevyvolávají korozi.

Nevytvářejí napovrchu materiálu povlak.

Další zásady

Střídání dezinfekčních přípravků různých chemických skupin kzabránění vzniku selekčníhotlaku namikroorganizmy.

Použité nástroje, pomůcky, předměty apovrchy kontaminované biologickým materiálem dezinfikujeme vždy přípravkem svirucidním účinkem.

Při ručním mytí kontaminovaných předmětů ainstrumentária dodržujeme zásadu mytí ačištění pod hladinou, aby bylo zamezeno vzniku kontaminovaného aerosolu, který ohrožuje nejen přítomnou osobu provádějící mytí pomůcek, ale ipracovní prostředí.

Veškeré zbytky použitých dezinfekčních roztoků je potřeba důkladně naředit vodou aspláchnout dokanalizace.

Enzymatické přípravky nemají dezinfekční účinnost, neusmrcují mikroorganizmy apoužité roztoky je nutné považovat zapotencionálně infekční, proto sezneškodňují jako infekční materiál.

Dodržovat zásady ochrany zdraví abezpečné práce, používat rukavice, ochranné brýle nebo štíty.

Dezinfekční řád je nedílnou součástí provozního řádu amusí být schválen orgánem ochrany veřejného zdraví. Musí obsahovat dezinfekční přípravky sodpovídajícím spektrem účinnosti pro dezinfekci nástrojů apomůcek, dezinfekci ploch apovrchů, dezinfekci endoskopů, ato jak dvoustupňovou dezinfekci,tak vyšší stupeň dezinfekce, dezinfekci rukou aantisepsi kůže asliznic.

Dvoustupňová dezinfekce

Je určena pro flexibilní endoskopy nebo jejich části, které sepoužívají k vyšetřování fyziologicky osídlených oblastítěla.

Postup

Popoužití seendoskopy ihned dezinfikují virucidním přípravkem

Mechanická očista, opláchnutí pitnou vodou

Osušení

Ponoření doúčinného dezinfekčního přípravku (druhý stupeň dezinfekce)

Oplach čištěnou vodou (aqua purificata– na1 endoskop 4–5 litrů) a vodou pitnou, jejíž kvalita bude doložena minimálně 2× ročně navýstupu uposkytovatele zdravotní péče podle vyhlášky 252/2004 Sb., kterou sestanoví hygienické požadavky napitnou ateplou vodu ačetnost arozsah kontroly pitné vody (65)

Osušení auložení endoskopu

Do deníku příslušného endoskopu je proveden záznam sdatem přípravy pracovního roztoku, koncentrace aexpozice včetně jména pracovníka, který endoskop dezinfikoval, aidentifikačního čísla použitého zdravotnického prostředku.

Vyšší stupeň dezinfekce

Je určen pro zdravotnické prostředky, které nelze sterilizovat běžnými metodami sterilizace apoužívají sekvýkonům při vyšetřování mikrobiálně neosídlenýchtělních dutin.

Postup

Dekontaminace

Očista

Důkladné osušení

Ponoření dodezinfekčního roztoku určeného kvyššímu stupni dezinfekce (je důležité, aby všechny části zdravotnického prostředku byly ponořeny pod hladinou adezinfekčním přípravkem byly naplněny ivšechny duté části)

Oplach sterilní vodou (sterilní vodu je nutné pokaždém oplachu vyměnit, nádoby, dokterých senalévá sterilní voda, musí být sterilizovány)

Do deníku příslušného endoskopu je proveden záznam sdatem přípravy dezinfekčního roztoku, koncentrace aexpozice, jména apříjmení pacienta včetně jména apodpisu zdravotnického pracovníka aidentifikačního čísla použitého zdravotnického prostředku.

1.4.10 Sterilizace

Sterilizace je proces, který vede kusmrcování všech mikroorganizmů schopných rozmnožování, včetně spór, inaktivaci virů ausmrcení zdravotně významných červů ajejich vajíček (79).

Sterilita všech sterilizovaných předmětů seproto definuje jako pravděpodobnost existence nesterilního předmětu mezi nimi. Mezinárodně uznávaná úroveň bezpečné sterility (Sterility Assurance Level), SAL ≤ 10–6 (SAL), znamená pravděpodobnost výskytu maximálně jednoho nesterilního předmětu mezi milionem sterilizovaných. Prokazování dosahované úrovně bezpečné sterility seřeší naprincipu validace. Při jakékoliv odchylce fyzikálních parametrů, chemickýchtestů nebo bioindikátorů odstanovených limitů nelze považovat sterilizační cyklus zavyhovující aúroveň bezpečné sterility zadosaženou. Pokud není splněna podmínka bezpečné sterility, nelze sterilizovaný prostředek označit jako sterilní.

Způsoby sterilizace, zásady předsterilizační přípravy, obalový materiál, exspirační doby, kontrola sterilizace adokumentace seprovádí vsouladu svyhláškou č.306/2012Sb., opodmínkách předcházení vzniku ašíření infekčních onemocnění ahygienických požadavcích naprovoz zdravotnických zařízení aústavů sociální péče (příloha č. 4 Sterilizace, vyšší stupeň dezinfekce, metody dezinfekce, způsoby apostupy při jejich vykonávání včetně jejich kontroly) (66).

Zásady sterilizace

Kesterilizaci zdravotnických prostředků sesmí používat pouze sterilizační přístroje zapodmínek stanovených pro zdravotnické prostředky.

Sterilizace seprovádí fyzikálními nebo chemickými metodami nebo jejich kombinací.

Přístroje, pomůcky apředměty určené kesterilizaci akpředsterilizační přípravě sepoužívají vsouladu snávodem výrobce.

Nedílnou součástí sterilizace jsou předsterilizační příprava předmětů, kontrola sterilizačního procesu asterilizovaného materiálu, monitorování azáznam nastavených parametrů ukazovacími aregistračními přístroji zabudovanými vesterilizátoru akontrola účinnosti sterilizace nebiologickými abiologickými indikátory.

Každý sterilizační cyklus sedokumentuje.

Zakvalitu sterilizačních médií požadovaných výrobcem sterilizačního přístroje odpovídá provozovatel.

Technická kontrola sterilizačních přístrojů seprovádí vrozsahu stanoveném výrobcem.

Sterilizaci provádějí proškolení zdravotničtí pracovníci.

Jednorázové pomůcky senesmí opakovaně používat ani opakovaně sterilizovat.

Sterilizační proces mátři základní fáze

Předsterilizační příprava, která zahrnuje dezinfekci nástrojů, mechanickou očistu, sušení azabalení, jetotedy soubor činností, jehož výsledkem je čistý, suchý, funkční azabalený zdravotnický prostředek určený kesterilizaci.

Vlastní sterilizace, kde je důležité dodržovat předepsané asledovat nastavené parametryteploty,tlaku adoby sterilizace.

Uložení materiálu, kde je nezbytným adůležitým krokem kontrola sterilizačního obalu posterilizaci, kontrola indikátorů, které prokazují, žebyly splněny všechny nastavené parametry sterilizačního cyklu, kontrola exspirace materiálu.

Předsterilizační příprava

Všechny použité nástroje apomůcky sepovažují zakontaminované.

Předměty apomůcky určené kopakovanému použití musí být okamžitě ponořeny doúčinného dezinfekčního roztoku svirucidním účinkem.

Nástroje naoperačních sálech sevkládají ihned popoužití dodekontaminačních kontejnerů nebo plastových krabic ktomu určených adopravují senaúsek dekontaminace operačníhotraktu.

Myčky nástrojů

Pokud je vkomplexu operačníhotraktu instalován mycí automat (dále jen myčka nástrojů), odkládají sepoužité nástroje nanástrojové operační síto nebo mycí síto, umístěné vnádobě snepropustným dnem. Ihned poskončení sesíto vloží domyčky nástrojů bez předchozí chemické dezinfekce.

Mytí, čištění adezinfekci sezároveň podrobí inádoba sloužící kpřenášení síta spoužitými nástroji zoperačního sálu kmyčce.

Ruční mytí

Pokud není operačnítrakt myčkou nástrojů vybaven, odkládají sepoužité nástroje dodekontaminačních nádob nebo plastových van amytí seprovádí ručně, vestavebně odděleném prostoru. Vlastnímu čištění amanipulaci spoužitými nástroji musí předcházet chemická dezinfekce.

Personál sepřitéto činnosti chrání ochranným oděvem, nejlépe jednorázovou igelitovou zástěrou, rukavicemi, které chrání ruce, aobličejovou maskou, která kryje nos aústa.

Zakázané je oplachování použitých nástrojů podtekoucí vodou bez předchozí dekontaminace ačištění amechanická očista nad hladinou dezinfekčního roztoku. Přitěchto postupech dochází kuvolňování infekčního aerosolu, který ohrožuje bezprostředně personál provádějícítyto úkony azároveň kontaminuje pracovní prostředí.

Kontrola, ošetření a balení nástrojů

Použité nástroje a pomůcky jsou zasílány naoddělení centrální sterilizace vdekontaminačních vanách nebo plastových vanách svíkem.

Nástroje apomůcky jsou ošetřovány strojně vmyčkách.

Pokud je oddělení centrální sterilizace umístěno vevzdálenějších prostorách, použité nástroje apomůcky jsou poskončení operačního výkonu ukládány dodekontaminačních van súčinným dezinfekčním roztokem. Pouplynutí expoziční doby sesíto nebo plastová vložka přeloží dotransportní nádoby (kontejner, přepravka, vanička), uzavře sevíkem atransportuje senaoddělení centrální sterilizace kestrojnímu mytí.

Oplach (vmyčkách automaticky nebo ručně), aby byla odstraněna rezidua chemických látek.

Sušení materiálu. Veškeré předměty anástroje musí být před zabalením naprosto suché (řádné vysušení je důležitým předpokladem požadovaného účinku každého sterilizačního způsobu). Před zabalením sekontroluje stav nástrojů– nástroje opotřebované, sešpatným povrchem, netěsné, sezměnoutvaru amechanicky poškozené seihned vyřazují.

Balení předmětů dovhodných obalů.

Sterilizační obaly

Obaly slouží kochraně vysterilizovaných předmětů před sekundární kontaminací aždojejich dalšího použití.

Jednorázové obaly

Papírové

Polyamidové

Polypropylenové

Kombinované papír–fólie

Jiné

Obaly jsou vždy opatřené procesovýmtestem. Zatavují se svárem širokým alespoň 8mm nebo 2 × 3mm, není-li vzdálenost svárů odsebe větší než 5mm, nebo lepením originálního spoje naobalu. Materiál dopřířezů sebalí standardním způsobem apřelepuje sepáskou sprocesovýmtestem.

Pevné, opakovaně používané sterilizační obaly

Kazety

Kontejnery

Používáme pouze obaly, které jsou výrobcem označeny jako zdravotnický prostředek. Nakaždý pevný sterilizační obal je nutno umístit procesovýtest.

Obaly podle funkce

Primární obal (jednotkový): utěsněný nebo uzavřený systém obalu, který vytváří mikrobiální bariéru uzavírající zdravotnický prostředek.

Sekundární obal: obal obsahující jeden nebo více zdravotnických prostředků, znichž každý je zabalen vesvém primárním obalu.

Přepravní obal (transportní): obal obsahující jednu nebo více jednotek primárních a/nebo sekundárních obalů určených kposkytnutí potřebné ochrany při dopravě askladování.

Tab. 1 Obaly pro jednotlivé způsoby sterilizace ajim odpovídající exspirace

Druh obalu

Způsob sterilizace

Exspirace pro materiál

PS1

HS2

PLS3

FS4

ES5

Volně uložený

Chráněný

kazeta

–

+

–

–

–

24 h

48 h

kontejner

+

+*

+**

–

–

6 dnů

12týdnů

papír/přířez#

+

–

–

–

–

6 dnů

12týdnů

papír-fólie

+

–

–

+

+

6 dnů

12týdnů

polyamid

–

+

–

–

–

6 dnů

12týdnů

polypropylen

–

–

+

–

–

6 dnů

12týdnů

Tyvek

–

–

+

+

+

6 dnů

12týdnů

netkanátextilie

+

–

–

***

***

6 dnů

12týdnů

dvojitý obal##

12týdnů

6 měsíců

dvojitý obal askladovací obal

1 rok

1 rok

Poznámky

** kontejner sfiltrem ztermostabilního materiálu

** speciální kontejner podle doporučení výrobce sterilizátorů

## vždy dvojité balení dopřířezů

## uzavřít svárem či lepením obě vrstvy

Vysvětlivky

1) sterilizace vlhkýmteplem

2) sterilizace proudícím horkým vzduchem

3) sterilizace plazmatem

4) sterilizace formaldehydem

5) sterilizace etylenoxidem (66)

Obr. 3 Sterilizační obal nepopisujeme doaktivní zóny, pouze zasvár

Obaly apopis vysterilizovaného materiálu

Obal svysterilizovaným materiálem jetřeba označit (obr. 3):

Datem sterilizace

Datem exspirace

Kódem pracovníka, který sterilizaci provedl (odpovídá také za neporušenost obalu akontrolu procesového testu)

Způsoby sterilizace

Fyzikální metody sterilizace

Vlhkéteplo

Proudící horký vzduch

Plazma

Gama záření

Chemické metody sterilizace

Je určena pro materiál, který nelze sterilizovat fyzikálními způsoby. Sterilizačním médiem jsou plyny předepsaného složení akoncentrace.

Etylenoxid – působení vpodtlaku nebo přetlaku přiteplotě 37–55°C. Posterilizaci semateriál odvětrává vaerátorech nebo vevyčleněném uzavřeném dobře odvětrávaném prostoru.

Formaldehyd – plynná směs formaldehydu avodní páry, přiteplotě 60–80 °C, poexpozici seproplachuje vodními parami, filtrovaným vzduchem asuší.

Chemické metody sterilizace sepoužívají naoddělení centrální sterilizace, při jejich instalaci jsou nutná zvláštní stavební abezpečnostní opatření vsouladu svyhláškou č. 306/2012 Sb., opodmínkách předcházení vzniku ašíření infekčních onemocnění ahygienických požadavcích naprovoz zdravotnických zařízení aústavů sociální péče. Sterilizace gama zářením,tzv. radiační, je využívána průmyslově.

Naoperačních sálech sezvýše uvedených způsobů sterilizace využívá sterilizace:

vlhkýmteplem,

proudícím horkým vzduchem,

plazmatem.

Sterilizace proudícím horkým vzduchem– horkovzdušná sterilizace (HS)

Sterilizace proudícím horkým vzduchem probíhá přitěchto parametrech:

Teplota 160 °C, doba sterilizační expozice 60 minut

Teplota 170 °C, doba sterilizační expozice 30 minut

Teplota 180 °C, doba sterilizační expozice 20 minut

Do komory se vkládá materiál pouze vobalu sprocesovým aintegračnímtestem (polyamid sáčky, kovová dóza svíkem, kontejner pro HS– jednotkový obal).

Testy

Procesovýtest – barevnou změnou reaguje napřítomnost sterilizačního média, je součástí jednorázového obalu nebo senaobal nalepí.

Integračnítest, nebotzv. chemickýtest sterilizace – používá sekprůkazu splnění všech parametrů sterilizace, počettestů seřídí podle objemu komory.

Volně lze sterilizovat pouze podávky atoulec. Nelze sterilizovat prádlo ani obvazový materiál, pouze zdravotnické prostředky zkovu, skla, porcelánu, keramiky akameniny. Komora sezaplňuje pouze do¾ objemu amateriál seukládátak, aby senedotýkal stěn. Plnění komory je shodné pro všechnytypy sterilizace.

Sterilizace vlhkýmteplem– sterilizace vparních sterilizátorech (autoklávech)

Sterilizace vlhkýmteplem probíhá přitěchto parametrech:

Teplota 121 °C,tlak 205 kPa, doba sterilizační expozice 20 minut

Teplota 134 °C,tlak 304 kPa, doba sterilizační expozice 10 minut

Testy

Vakuovýtest –testtěsnosti přístroje,provádí seautomaticky adenně, dokladem je výstup ztiskárny.

Bowieho-Dickůvtest –test správného odvzdušnění apronikavosti páry,provádí sedenně.

Chemický procesovýtest – označuje každé balení (kontejner, zabalené síto, nástroj vobalu), barevná změna prokazuje přítomnost sterilizačního média = vlhkéhotepla.

Integrační chemickýtest– dokaždého sterilizačního cyklu, kdy dokonalá změna barvy prokazuje splnění všech parametrů sterilizačního cyklu,tj. expoziční dobu, nastavenouteplotu, kvalitu páry.

Pro nebalené kovové nástroje kokamžitému použití lze použíttzv. flash sterilizaci přiteplotě 134 °C azkrácené expozici na4 minuty (pouze vpřístrojích, kde seprovádí vakuový aBowieho-Dickův test akteré dosahují vefázi odvzdušňovánítlaku alespoň 13kPa). Flash sterilizační cyklus nesmí být používán pro zdravotnické prostředky sdutinou. Nepoužívá sevcentrálních sterilizacích asterilizačních centrech.

Sterilizace plazmatem

Využívá plazmatu vznikajícího vevysokofrekvenčním elektromagnetickém poli, které vevysokém vakuu působí napáry peroxidu vodíku nebo jiné chemické látky. Sterilizační parametry apodmínky sterilizace, jakož idruhy materiálu, který setímto způsobem sterilizuje, jsou dánytypem přístroje. Sterilizace plazmatem senepoužívá kesterilizaci porézního asavého materiálu amateriálu vyrobeného nabázi celulózy.

Kontrola sterilizace

Provádí sevsouladu svyhláškou č. 306/2012 Sb. (příloha č. 4 Sterilizace, vyšší stupeň dezinfekce, metody dezinfekce, způsoby apostupy při jejich vykonávání včetně jejich kontroly) (66). Kontrola sterilizace spočívá vmonitorování sterilizačního cyklu, kontrole účinnosti přístroje (viz standardní metodika „Biologické indikátory pro kontrolu účinnosti sterilizačních přístrojů“), vedení dokumentace. Kekaždému sterilizačnímu přístroji je veden deník sterilizace, který obsahujetyto údaje: parametry sterilizace, datum, sterilizovaný materiál, vyhodnocení chemickéhotestu, podpis osoby zodpovědné zasterilizaci. Písemná dokumentace sterilizace searchivuje minimálně 5 let.

Kontrola účinnosti sterilizačních přístrojů biologickými systémy (bioindikátory)

Zakontrolu účinnosti sterilizační přístrojů odpovídá provozovatel. Provádí sevsouladu svyhláškou č. 306/2012 Sb. (příloha č. 4 Sterilizace, vyšší stupeň dezinfekce, metody dezinfekce, způsoby apostupy při jejich vykonávání včetně jejich kontroly) adle standardní metodiky „Biologické indikátory pro kontrolu účinnosti sterilizačních přístrojů“.

Kontrola seprovádí:

unových přístrojů před uvedením doprovozu,

upřístrojů poúpravě apopřemístění,

při pochybnosti osterilizační účinnosti přístroje.

Centrální sterilizace asterilizační centra, operační sály, operačnítrakty apracoviště, která sterilizují materiál pro jiná pracoviště, provádějí kontrolu biologickými systémy 1× měsíčně.

Usterilizačních přístrojů ne starších 10 let ode dne výroby nejpozději po200 sterilizačních cyklech, nejméně však 1× zarok.

Usterilizačních přístrojů starších 10 let nejpozději po100 sterilizačních cyklech, nejméně však 1× zapůl roku.

Skladování atransport vysterilizovaného materiálu

Obaly svysterilizovaným materiálem seskladují vodděleních centrální sterilizace avesterilizačních centrech vaseptickém prostoru nejlépe vuzavřených skříních. Naklinikách adalších odděleních seskladuje buď volně skrátkou exspirační dobou, nebo sdelší exspirací chráněn před prachem vuzavřené skříni, skladovacím kontejneru, zásuvce nebo vdalším obalu. Pro dlouhodobou exspiraci sepoužije dvojitý obal, který seposterilizaci vkládá douzavíratelného skladovacího obalu. Pro skladování vysterilizovaného materiálu sedoporučujeteplota 15–25 °C a40–60% relativní vlhkost vzduchu.

Obaly svysterilizovaným materiálem sepřevážejí vuzavřených přepravkách nebo skříních, aby byly chráněny před poškozením aznečištěním.

Kontrolní otázky

Co znamená pojem dezinfekce?

Kde ajak sepoužívá dezinfekce naoperačním sále?

Jaký rozdíl je mezi dvojstupňovou dezinfekcí avyšším stupněm dezinfekce?

Co znamená pojem sterilizace?

Jaké způsoby sterilizace pro operační sály používáme?

Jaké sterilizační obaly senaoperačních sálech používají ajakou zajišťují dobu exspirace sterilizovaného materiálu?

Coto je předsterilizační příprava?

Kzamyšlení

Jaký rozdíl je mezi dezinfekcí aantisepsí?

Vyhledejte dezinfekční řád vašeho pracoviště aposuďte, zda je dodržován.

Pro které pomůcky naoperačním sále je používána dvojstupňová dezinfekce nebo vyšší stupeň dezinfekce?

Kdo je zodpovědný zasterilitu materiálu používaného koperacím?

Které druhy sterilizace jsou používány uvás?

Promyslete návrh metodického pokynu kesprávnému postupu balení nástrojů apomůcek dovhodného obalu před sterilizací asprávného postupu aseptického vyjmutí.

Kdo provádí předsterilizační přípravu akdo je zani zodpovědný?

1.4.11 Provozní řád

Zásady režimových opatření jsou součástí provozních řádů jednotlivých operačních sálů podle odbornosti. Jsou zde rozvedeny pracovní postupy, zásady osobní hygieny zaměstnanců, zejména dezinfekční asterilizační metody apostupy uplatňované vprevenci nozokomiálních nákaz, frekvence úklidu, manipulace soperačním prádlem, manipulace sodpady, odběry biologického materiálu adezinfekční plán. Provozní řád včetně dezinfekčního plánu schvaluje orgán ochrany veřejného zdraví apovinností personálu je provozní řád dodržovat vplném rozsahu.

Základní údaje provozního řádu pro operační obory

Počet,typ, umístění avyužití operačních sálů (aseptické aseptické), včetně zázemí, WC, sprchy, místnost sterilizace, umývárna, údaje oklimatizaci.

Způsob dopravy pacientů zoddělení dooperačníhotraktu azpět.

Specifikace cesty příchodu zdravotnického personálu naoperační sál, včetně použití ochranného oděvu azpůsobu mytí adezinfekce rukou.

Způsob přísunu anesteziologických plynů naoperační sál.

Způsob ačetnost dezinfekce operačního sálu, střídání dezinfekčních prostředků.

Dezinfekce nástrojů apřístrojů, endoskopickétechniky, příslušenství dýchacích přístrojů, galoší, gumových zástěr apod., včetně místa provádění (dekontaminační místnost, prostory vyčleněné kdekontaminaci apod.).

Manipulace soperačním prádlem.

Sterilizace je prováděna naoddělení, nebo zajištěna centrálně– kdo a jak vede záznamy osterilizaci, kdo za ně odpovídá.

Používaný obalový materiál, způsob uložení vysterilizovaného materiálu azabezpečení přitransportu.

Úklid– způsob provádění (např. denně navlhko), kdo provádí (pracoviště svými silami, nebo smluvně), čím seprovádí (používané úklidové prostředky), úklidové prostředky apomůcky (jejich diferenciace dle ošetřovacích prostor, způsob uložení).

Způsob dekontaminace místa kontaminovaného biologickým materiálem.

Způsob manipulace alikvidace pevných odpadů, zvlášť uvést způsob manipulace alikvidace biologických odpadů (četnost odstraňování, co sejak odstraňuje alikviduje), likvidace použitých injekčních stříkaček ajehel, způsob uložení odpadu před odvozem.

Způsob odstraňovánítekutých odpadů.

Zdroj pitné vody, jeho kontrola (rozsah, četnost), zajištěníteplé vody sohledem naprevenci legionelózy.

Zásady osobní hygieny zaměstnanců (osobní ochranné prostředky– jaké, kdy akdo používá), další zásady (kouření, jídlo napracovišti apod.).

Zásady odběru biologického materiálu amanipulace sním, způsob jeho ukládání azasílání navyšetření.

Postup při výskytu nemocniční nákazy (NN), kdo zodpovídá, hlášení NN– kdo provádí, kdo zodpovídá, jak je zajištěno plnění opatření vsouvislosti sNN (např. pověřený lékař, primář nebo vrchní sestra).

Jedná-li seopracoviště, které zaměstnává pracovníky podléhající povinnosti očkování proti VHB, uvést, kdo provádí, jak je prováděna evidence ajaká je proočkovanost.

3 Kontrolované čisté prostředí superaseptickétřídy (100) je charakterizováno počtem částic:

– 3500 ovelikosti 0,5 mikrometrů avětších v1m³ vzduchu,

– nepřítomností částic velikosti 5 mikrometrů avětších.

Kontrolované čisté prostředí aseptickétřídy (10000) je limitováno počtem částic:

– 35 300 ovelikosti 0,5 mikrometrů avětších v1m³ vzduchu,

– 2 470 částicemi ovelikosti 5 mikrometrů avětších v1m³ vzduchu.

4 Jeden člověk, stojící nebo sedící namístě bez pohybu, uvolňuje doprostředí za1 minutu 100000 částic ovelikosti 0,5 mikrometrů, při drobných pohybechtěla cca 2 miliony částic, při pomalé chůzi jeto již 5 milionů částic.

5 Holení těsně před operací bylo ve srovnání sholením do 24 hodin před operací spojeno se sníženým výskytem IMCHV (3,1% oproti 7,1%). Pokud bylo holení provedeno více než 24 hodin před operací, přesáhl výskyt IMCHV 20 % (48).

6 Operační ústenka sepoužívá vsouladu snormou EN ČSN 14683. Lze ji použít jen jednou, nesmí se nosit zavěšená nakrku, likviduje se jako biologický odpad.

7 §4a zákona č. 22/1997, otechnických požadavcích navýrobky aozměně adoplnění některých zákonů, veznění zákona č. 71/2000 Sb., zákona č. 205/2002 Sb. azákona č. 277/2003 Sb (76).

8 Výhodou je používání úklidových vozíků sbarevným kódováním úklidu, kdy veškeré pomůcky kúklidu (kbelíky, kartáče, utěrky, rukavice) jsou pro úklid daného prostoru vjedné barvě, např. pro úklid adezinfekci WC mají pomůcky barvu červenou, pro úklid umyvadel asprch barvu žlutou apro ostatní plochy barvu bílou. Zabrání setak možné kontaminaci jednotlivých povrchů aprostor operačníhotraktu.