Upozornenie pre čitateľov a používateľov tejto knihy

Všetky práva vyhradené. Žiadna časť tejto tlačenej či elektronickej knihy nesmie byť reprodukovaná a šírená v papierovej, elektronickej či inej podobe bez predchádzajúceho písomného súhlasu nakladateľa. Neoprávnené použitie tejto knihy bude trestne stíhané.

Automatizovaná analýza textov alebo dát v zmysle čl. 4 smernice 2019/790/EÚ a použitie tejto knihy na trénovanie AI sú bez súhlasu nositeľa práv zakázané.

Doc. PhDr. Tatiana Hrindová, PhD.,

PhDr. Andrea Ševčovičová, PhD., MPH, Mgr. Martina Molnárová

OŠETROVATEĽSTVO

ako aplikovaná veda v Slovenskej republike

Recenzie: prof. PhDr. Mária Šupínová, PhD.,

doc. PhDr. Štefánia Andraščíková, PhD., MPH, doc. PhDr. Jozef Babečka, PhD.

© Grada Publishing, a.s., 2024

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2024

Obrázok na obálke Biele srdce SK SaPA, foto PhDr. Lukáš Kober, PhD., MPH

Vydanie odbornej knihy schválila Vedecká redakcia nakladateľstva Grada Publishing, a.s.

Vydala Grada Slovakia s.r.o.

Moskovská 29, Bratislava

ISBN 978-80-8090-766-2

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

ISBN 978-80-271-5307-7

ako svoju 9286. publikáciu

Zodpovedná redaktorka Mgr. Mira Kováčiková

Sadzba a zalomenie Jan Šístek

Počet strán 96

1. vydanie, Bratislava, Praha 2024

Vytlačila TISKÁRNA V RÁJI, s.r.o., Pardubice

Názvy produktov, firiem a pod., použité v tejto knihe, môžu byť ochrannými známkami alebo registrovanými ochrannými známkami príslušných vlastníkov, čo však nie je zvláštnym spôsobom vyznačené.

Postupy a príklady v knihe, rovnako aj informácie o liekoch, ich formách, dávkovaní a aplikácii sú zostavené s najlepším vedomím autorov. Z ich praktického uplatnenia nevyplývajú pre autorov ani pre nakladateľstvo žiadne právne dôsledky.

ISBN 978-80-271-7336-5 (ePub)

ISBN 978-80-271-7335-8 (pdf)

Predhovor

Ošetrovateľstvo ako vedná disciplína je v Slovenskej republike často konfrontované s historickou skúsenosťou, pre ktorú je charakteristické, že výkon sestry ako profesionála v ošetrovateľstve bol viac-menej asistenčnou činnosťou lekárovi pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Sestry poskytovali starostlivosť o pacientov zväčša na základe ordinácií lekárov, pričom ošetrovateľská starostlivosť sa zameriavala na uspokojenie základných biologických potrieb pacientov, t. j. podľa biomedicínskeho modelu.

Celospoločenskými zmenami, ktorými Slovenská republika prešla od roku 1989, však dochádza k zmene pohľadu na ošetrovateľstvo, hlavne s dôrazom na ošetrovateľstvo ako vednú disciplínu, s priestorom pre autonómny výkon ošetrovateľskej praxe. Tieto skutočnosti podnietili vypracovanie prvej Koncepcie ošetrovateľstva v Slovenskej republike, ktorá už jednoznačne charakterizovala ošetrovateľstvo ako vedeckú disciplínu, približuje jeho paradigmy, a určila rozsahy uplatnenia ošetrovateľstva pri zabezpečovaní zdravotnej starostlivosti. Ošetrovateľská starostlivosť poskytovaná metódou ošetrovateľského procesu vyžaduje od profesionálov v ošetrovateľstve, aby k pacientovi a jeho potrebám pristupovali holisticky; vnímali pacienta v jeho bio-psycho-socio-spirituálnej jednote. Pre implementáciu týchto zmien do ošetrovateľskej praxe je nevyhnutná zodpovedajúca príprava študentov v odbore ošetrovateľstvo. Uplatňovanie princípov praxe založenej na dôkazoch ich učí kritickému mysleniu, ale aj hľadaniu inovatívnych prístupov do ošetrovateľskej praxe, čo prirodzene podporuje autonómny výkon ošetrovateľskej praxe. Obhajovanie prínosu a nenahraditeľnosti ošetrovateľstva pri zabezpečovaní zdravotnej starostlivosti sa dá najobjektívnejšie dokázať prostredníctvom výskumu a štatistických výstupov. Toto smerovanie je pre slovenské ošetrovateľstvo novým trendom, prináša so sebou potrebu zmeny vnímania ošetrovateľstva ako praktického výkonu k vnímaniu ošetrovateľstva ako intelektovej činnosti.

Z histórie ošetrovateľstva sú nám známe osobnosti, ktoré svojím odhodlaním a prelomovými myšlienkami zohrávali významnú úlohu pri presadzovaní moderných prístupov v ošetrovateľstve, prispeli k rozvoju ošetrovateľstva ako vedy a v neposlednom rade tak významne vplývali na zvyšovanie kvality poskytovanej ošetrovateľskej starostlivosti pacientom. Aj v súčasnosti máme v Slovenskej republike osobnosti ošetrovateľstva, ktoré svojou angažovanosťou a neutíchajúcou výskumnou aktivitou prispievajú k etablovaniu ošetrovateľstva ako vednej disciplíny v štruktúrach slovenského zdravotníctva. Poznáme však profesionálnu cestu tých, ktorí svojimi aktivitami smerujú vývoj ošetrovateľstva a potvrdzujú nevyhnutnosť vnímania ošetrovateľstva ako aplikovanej vednej disciplíny v Slovenskej republike a tým prispievajú k zvyšovaniu úrovne ošetrovateľskej praxe? Pozitívne príklady nás motivujú k dosahovaniu vyšších cieľov a preto sme sa rozhodli spracovať publikáciu, ktorá je určená predovšetkým sestrám – profesionálom v ošetrovateľstve, ale taktiež študentom ošetrovateľstva a iným zdravotníckym pracovníkom, ktorí majú záujem rozširovať svoj pohľad na ošetrovateľstvo.

V úvode publikácie charakterizujeme zmeny, ktoré v ošetrovateľstve na Slovensku nastali po roku 1989. Predstavujeme osobnosti ošetrovateľstva, ktoré z historického kontextu prispeli k implementácii zmien do ošetrovateľskej praxe. Vzdelávacie inštitúcie s dlhodobou históriou i novovzniknuté akademické pracoviská vytvárali postupne priestor pre vzdelávanie v odbore ošetrovateľstvo, ale aj v študijných programoch pre ďalších zdravotníckych pracovníkov. Jadrom publikácie je však predstavenie profesionálov v ošetrovateľstve, ktorí nadobudli v tomto vedeckom odbore akademický titul profesora, svojím profesionálnym životom prispievajú k rozvoju ošetrovateľstva ako vedy v Slovenskej republike. Profesijné životopisy osobností ošetrovateľstva, ktoré uvádzame v našej publikácii, sme získali rešeršovaním odborných publikácií a internetových zdrojov, ale aj z poskytnutých informácií priamo od predstavovanej osobnosti. Sme presvedčení o významnom vplyve týchto osobností na rozvoj ošetrovateľstva ako vedy, lebo ako uvádza Farkašová (2021, s. 40) „Práve takéto sestry píšu históriu ošetrovateľstva.“

autorky

Zoznam skratiek

AOPP

Asociácia na ochranu práv pacientov SR

APVV

Agentúra na podporu výskumu a vývoja

CEDEFOF

Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania

ČR

Česká republika

ČZU

Česká zemědělská univerzita

DPŠ

doplňujúce pedagogické štúdium

ECTS

Európsky systém prenosu a zhromažďovania kreditov

EFN

European federation of Nurses Associations

FOaZOŠ

Fakulta ošetrovateľstva a zdravotníckych odborných štúdií

ESF

Európsky sociálny fond

FSVaZ

Fakulta sociálnych vied a zdravotníctva

ETNA

European Transcultural Nurses Association

EÚ

Európska únia

FZO

Fakulta zdravotníckych odborov

FZ SZU BB

Fakulta zdravotníctva Slovenskej zdravotníckej univerzity v Bratislave so sídlom v Banskej Bystrici

HOPE

Human Opportunity for Peace in Europe

IAHC

International Association for Human Caring

ICN

International Council of Nurses

ICNP

International Classification for Nursing Practice

JLF UK

Jesseniova lekárska fakulta Univerzity Komenského

KEGA

Kultúrna a edukačná grantová agentúra MŠVVaŠ SR

KU

katolícka univerzita

LEMON

Learning Material on Nursing

MŠVVaŠ SR

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR

MZ SR

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky

NSK

Nitriansky samosprávny kraj

NsP

nemocnica s poliklinikou

PHARE

Program podpory hospodárskych a politických zmien v krajinách strednej a východnej Európy

PL

Poľsko

PU

Prešovská univerzita

SAAIC

Slovenská akademická asociácia pre medzinárodnú spoluprácu

SK SaPA

Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek

SR

Slovenská republika

SZŠ

stredná zdravotnícka škola

SZU

Slovenská zdravotnícka univerzita

ŠP

študijný program

TAIEX

Technical Assistance and Information Exchange Instrument

TČM

Traditional Chinese Medicine

TEMPUS

Trans-European mobility for university studies

UJEP

Univerzita Jána Evangelisty Purkyně

UK

Karlova univerzita v Prahe

V4

Vyšehradská štvorka

VEGA

Vedecká grantová agentúra MŠVVaŠ SR a SAV

VŠZaSP

Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety

WHO

World Health Organization

Zb.

zbierka

ZSF

Zdravotno-sociálna fakulta Jihočeskej univerzity

Z. z.

zbierka zákonov

1Reforma vzdelávania vošetrovateľstve na Slovensku po roku 1989

Ošetrovateľstvo je považované za relatívne mladý vedný odbor. Vsystéme zdravotnej starostlivosti má však významné anezastupiteľné postavenie, ktoré sa rodilo vpriebehu zložitého vývoja spoločnosti vplyvom náboženských, kultúrnych, sociálnych, ekonomických apolitických faktorov. Historicky významnú úlohu pri rozvoji ošetrovateľstva zohrali vojny, epidémie, rôzne vedecké objavy, ale aj vplyv osobností, ktoré si uvedomovali potrebu zmien. Vďaka týmto zmenám získalo ošetrovateľstvo na odbornosti akvalite. Dnešné ošetrovateľstvo už neznamená len zabezpečenie ordinácie lekára, ale ide ointerdisciplinárny odbor, ktorý je zameraný na podporu aochranu zdravia, zmiernenie utrpenia azabezpečenie dôstojného umierania.

Politické zmeny, ktoré nastali na Slovensku po roku 1989, výrazne ovplyvnili sociálny azdravotný systém. VEurópe ovplyvnila zmenu vzdelávania sestier Bolonská deklarácia, Smernice EÚ, Mníchovská deklarácia amnoho ďalších dokumentov ICN, EFN aWHO. Vstupom Slovenskej republiky do EÚ sa tieto informácie vsúvislosti srozvojom asmerovaním ošetrovateľstva stali obsahom diskusií aj slovenských sestier. Informácie oorientácii ošetrovateľstva apodpore autonómneho výkonu ošetrovateľskej praxe, ktoré ovplyvňovali výkon ošetrovateľskej starostlivosti vzahraničí, vplývali aj na myslenie akonanie slovenských sestier. Táto skutočnosť ich podnietila ktomu, aby iniciovali zmeny, ktoré ovplyvnili vzdelávanie aprax vslovenskom ošetrovateľstve. Intenzita implementovania zmien pre dosiahnutie tvorby podmienok autonómneho rozvoja ošetrovateľstva vSlovenskej republike bola ovplyvnená dostupnosťou informácií zo Svetovej zdravotníckej organizácie, Medzinárodnej rady ošetrujúcich, medzinárodných projektov: HOPE, PHARE, LEMON amnohých ďalších.

Vzdelávanie sestier apôrodných asistentiek vEÚ sa odlišovalo od podmienok vzdelávania ošetrovateľstva vkrajinách V4. Vminulosti mohla sestra apôrodná asistentka na Slovensku získať odbornú spôsobilosť na výkon odborných pracovných činností absolvovaním úplného stredného vzdelania na strednej zdravotníckej škole. Štúdium bolo realizované vštudijných odboroch: všeobecná sestra, detská sestra, zdravotná sestra, zubná sestra, ženská sestra. Tým, že Slovensko vstúpilo do EÚ, sa požiadavky na vzdelávanie vošetrovateľstve výrazne zmenili. Kzmenám súvisiacich sreformou vzdelávania vošetrovateľstve vSlovenskej republike dochádzalo vsúlade smedzinárodnými normami. Hlavnou myšlienkou inovácií vzdelávania vošetrovateľstve bolo zjednotenie podmienok pre nadobudnutie odbornej spôsobilosti na výkon ošetrovateľskej praxe vkrajinách Európskej únie. Implementácia tejto požiadavky EÚ vSlovenskej republike sa prejavila vúplnom zrušení stredného odborného štúdia na stredných zdravotníckych školách od 1. septembra 2001, pretože nevyhovovalo kritériám smerníc EÚ.

Pre dosiahnutie podmienok vzdelávania vošetrovateľstve vSlovenskej republike bola nevyhnutná implementácia ďalších zmien, ktoré budú kompatibilné skritériami EÚ. Transformácia vzdelávania vošetrovateľstve mala za cieľ zabezpečiť kompatibilitu vzdelávania sestier na Slovensku vsúlade skritériami EÚ, ale taktiež iniciovať zmenu vnímania ošetrovateľstva zvýkonového, asistenčného aprevažne medicínskeho modelu na ošetrovateľstvo, ktoré vníma osobu ako individualitu arešpektuje holistickú filozofiu. WHO prijala dokumenty, ktorých ciele smerovali kzjednocovaniu požiadaviek na vzdelávanie sestier apôrodných asistentiek vrámci členských štátov EÚ. Vroku 1989 Európska komisia odporučila, aby boli sestry v21. storočí vzdelávané na vysokoškolskej úrovni. Diplom atitul, ktorý po ukončení štúdia získajú, by mal mať akademickú platnosť.

Jedným zo základných kritérií smernice Rady EÚ pre vzdelávanie sestier bola požiadavka minimálneho veku nástupu na vzdelávanie vošetrovateľstve stanovená na 17 rokov, po ukončenom všeobecnom 10-ročnom vzdelaní. Tieto kritériá bolo potrebné doplniť do vzdelávacieho systému na Slovensku azároveň ich aj splniť. Vyhláška Ministerstva školstva, mládeže ašportu Slovenskej republiky č. 80/1991 Zb. ostredných školách umožnila do systému vzdelávania implementovať podmienku veku nástupu na štúdium abolo vytvorené vyššie odborné vzdelávanie sestier na stredných zdravotníckych školách. Ďalšou legislatívnou zmenou, ktorá integrovala požiadavky európskej smernice do vzdelávania vošetrovateľstve, bolo umožnenie realizácie vysokoškolského štúdia vbakalárskom stupni, ktorú upravoval zákon ovysokých školách č.131/2002 Z. z.

Sestry na Slovensku vtom čase nemali skúsenosť aani dostatok teoretických vedomostí, ktoré by im umožňovali smerovať rozvoj ošetrovateľstva na Slovensku ako samostatného vedného odboru. Preto sa opierali opoznatky, ktoré čerpali zo zahraničnej literatúry, zisťovali možnosť využitia koncepčných modelov ošetrovateľstva vošetrovateľskej praxi. Viedli dlhé diskusie, ktorých ústrednou témou bol manažment, výskum avzdelávanie vošetrovateľstve. Nevyhnutná reforma ošetrovateľstva bola zameraná na:

•formovanie ošetrovateľstva ako vednej disciplíny,

•rolu apostavenie sestry vspoločnosti,

•štruktúru aobsah vzdelávania sestier,

•prax ošetrovateľstva,

•výskum vošetrovateľstve (Farkašová, 2021).

Projekt rozvoja ošetrovateľstva na roky 1990– 1995 obsahoval stratégie aciele projektu LEMON ako základ vzdelávacích osnov pre sestry na Slovensku. Predovšetkým sestry učiteľky asestry manažérky sa zoznamovali spoznatkami oošetrovateľskom procese, manažmente ošetrovateľstva aďalších, vtom čase aktuálnych témach. Postupne sa medzi priority voblasti ošetrovateľstva zaradila realizácia zmien vošetrovateľskej praxi zavádzaním metódy ošetrovateľského procesu. Informácie otejto novej metóde boli implementované do vzdelávania sestier. Informácie oorientácii ošetrovateľstva získané vzahraničí boli síce dostatočné, ale ako uvádza Farkašová (2021, s. 32), „Slovensku chýbali skúsenosti“. Vrámci programu PHARE pre obnovu vzdelávacieho systému pod názvom TEMPUS dostalo Slovensko možnosť overiť experimentálny projekt, ktorý bol zameraný na rozvoj neuniverzitného vysokého školstva. Do konkurzu na jeho realizáciu sa prihlásilo niekoľko slovenských stredných zdravotníckych škôl. Pilotná forma tohto typu vzdelávania sa realizovala na Strednej zdravotníckej škole vMartine, ktorá vroku 1992 začala sprípravou programu vyššieho odborného vzdelávania. Na základe rozhodnutia ministra zdravotníctva Slovenskej republiky avspolupráci sholandskou školou (Hogeschole Eindhoven) sa 1. septembra1993 začalo experimentálne štúdium vštudijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra. Poskytovala možnosť štúdia pre uchádzačov vdennej aj externej forme. Pre absolventov stredných škôl smaturitou bolo určené trojročné vyššie odborné vzdelávanie vdennej forme, vodbore diplomovaná všeobecná sestra adiplomovaná pôrodná asistentka, ktoré sa končilo absolventskou skúškou audelením diplomu. Popri zamestnaní bolo možné študovať vo viacerých študijných odboroch– diplomovaná všeobecná sestra, diplomovaná detská sestra, diplomovaná psychiatrická sestra, diplomovaná operačná sestra, diplomovaná dentálna hygienička adiplomovaná pôrodná asistentka.

Naďalej však rezonovala hlavná požiadavka preošetrovateľstvo ato bolo zavádzanie európskej dimenzie do pregraduálneho aďalšieho vzdelávania vošetrovateľstve. Slovenská republika sa zaviazala plniť implementovanie smerníc EÚ koncom deväťdesiatych rokov 20. storočia. Cieľom transformácie bolo zvýšiť odbornú úroveň praktickej činnosti avedného odboru ošetrovateľstva. Pregraduálna príprava vysokoškolského vzdelávania vSR prešla náročným vývojom.

1.1Podmienky vzdelávania sestier

Vsúčasnosti sa vzdelávanie sestier na Slovensku riadi smernicou 2013/55/EÚ, ktorá nahradila smernicu 2005/36/ES ouznávaní odborných kvalifikácií, čím sa povolanie sestier apôrodných asistentiek zaradilo medzi regulované povolania uznávané vrámci všetkých krajín Európskej únie. Smernica stanovuje požiadavky na minimálne normatívy pre získanie spôsobilosti na výkon povolania sestra apovolania pôrodná asistentka vzáujme dosiahnutia vzájomného uznávania kvalifikačných diplomov sestier apôrodných asistentiek. Dĺžka štúdia vSlovenskej republike vodbore ošetrovateľstvo predstavuje 3 roky vdennej forme, vrozsahu 4 600 hodín teoretickej aklinickej odbornej prípravy. Teoretická príprava je najmenej ⅓ aklinická najmenej ½ odbornej prípravy. Odborná prax sa realizuje vzdravotníckych zariadeniach avkomunite. Klinická výučba je odborne vedená.

Vsúčasnosti študent vSlovenskej republike po absolvovaní I. stupňa študijného odboru ošetrovateľstvo získava teoretické apraktické znalosti. Vrámci teoretických znalostí absolvent pozná teoretickú ošetrovateľskú terminológiu ajej praktické využitie vpraxi. Chápe princípy, fakty apojmy, ktoré súvisia sošetrovateľstvom. Ovláda aaplikuje ošetrovateľský proces vpraxi, pričom využíva vedomosti, ktoré získal pri predmete komunikácia, manažment aabsolvovaním behaviorálnych asociálnych disciplín. Uplatňuje teóriu aošetrovateľské modely vošetrovateľskej praxi. Medzi praktické znalosti, ktoré absolvent ošetrovateľstva získava, patrí realizácia ošetrovateľských intervencií voblasti primárnej starostlivosti, sekundárnej starostlivosti alebo následnej starostlivosti. Modeluje ošetrovateľské štandardy vošetrovateľstve. Zaznamenáva realizované intervencie do dokumentácie. Poskytuje individuálnu ošetrovateľskú starostlivosť metódou ošetrovateľského procesu adozerá na ošetrovateľské problémy pacientov. Spolupracuje spacientom vkontexte riešenia jeho problémov scieľom optimalizovať jeho zdravie. Vie poskytovať kvalifikovanú prvú pomoc, napr. pri úrazoch či život ohrozujúcich stavoch. Využíva počítačovú ainformačnú technológiu. Do klinickej praxe zavádza nové ošetrovateľské metódy aošetrovateľské technológie. Medzi ďalšie doplňujúce znalosti patrí nadobudnutie pedagogických apsychologických poznatkov, ktoré využíva pri edukácii pacientov, koordinuje prácu vtíme ariadi svoje vlastné vzdelávanie.

Podľa vyhlášky Ministerstva školstva, vedy, výskumu ašportu SR osústave študijných odborov Slovenskej republiky č. 244/2019 Z. z. majú sestry možnosť nadviazať na predošlé štúdium apokračovať vo vysokoškolskom štúdiu druhého stupňa vodbore ošetrovateľstvo apo úspešnom absolvovaní tak získať titul Mgr. (magister). Akademický titul PhDr. majú možnosť získať absolventi magisterského štúdia po zložení rigoróznej skúšky. Absolvovaním II. stupňa vysokoškolského vzdelávania vodbore ošetrovateľstvo sa môžu sestry ďalej vzdelávať vdoktorandskom štúdiu III.stupňa. Ukončením štúdia získavajú akademický titul philosophiae doctor (PhD.). Pôsobením na akademickej pôde sa im otvárajú možnosti realizácie pedagogickej, vedecko-výskumnej apublikačnej činnosti, čo sestrám po splnení podmienok umožňuje habilitáciu ainauguráciu vodbore ošetrovateľstvo.

Podpora inovácií vo vzdelávaní, umožnenie výmeny informácií askúseností zošetrovateľskej praxe, využitie európskych škôl amultikulturálneho vzdelania umožnilo vytvoriť podmienky pre prípravu študentov vošetrovateľstve porovnateľnú spožiadavkami Európskej únie.

1.2Rozvoj vysokoškolského vzdelávania ošetrovateľstva na Slovensku

Prvou vzdelávacou ustanovizňou, ktorá poskytla vysokoškolské vzdelanie sestrám vklinickom ošetrovateľstve so zámerom ich uplatnenia na všetkých úrovniach zdravotnej starostlivosti bol Ústav ošetrovateľstva na Jesseniovej lekárskej fakulte Univerzity Komenského vMartine. Vakademickom roku 1990/1991 sa na fakulte začalo prvé vysokoškolské vzdelávanie vodbore ošetrovateľstvo vrámci bývalej ČSFR. Štúdium trvalo päť rokov aabsolventi končili sakademickým titulom magister (Mgr.). Fakulta sa rozhodla pre otvorenie nového študijného odboru nielen preto, že Filozofická fakulta Univerzity Komenského vBratislave ponúkla ostatným fakultám prebrať odbor ošetrovateľstvo, ale hlavným dôvodom bolo, že po roku 1989 prichádzali zcelého sveta informácie, ktoré jednohlasne hovorili oodbore ošetrovateľstvo ako osamostatnej vednej disciplíne. Prvým vedúcim Ústavu ošetrovateľstva sa stal doc. MUDr. Dušan Mištuna, CSc., ktorý ho viedol až do roku 1992. Vakademickom roku 1992/1993 sa stala vedúcou Ústavu ošetrovateľstva doc. PhDr. Alžbeta Hanzlíková, PhD., následne vakademickom roku 2000/2001 doc. MUDr. Želmíra Fetisovová, PhD., aod roku 2005 až doteraz prof. Mgr. Katarína Žiaková, PhD.

Vzdelávanie vodbore ošetrovateľstvo na JLF UK prešlo viacerými inovatívnymi, významnými zmenami vsúlade spožiadavkami EÚ, splatnou legislatívou SR ivsúvislosti sparticipáciou JLF UK vmedzinárodných projektoch. Vneposlednom rade inovácia obsahu vzdelávania sa uskutočnila aj na základe požiadaviek klinickej ošetrovateľskej praxe acelospoločenských požiadaviek.

Postupne získali akreditáciu na vysokoškolské vzdelávanie vodbore ošetrovateľstvo aj ďalšie vysoké školy auniverzity na Slovensku:

•Fakulta zdravotníctva asociálnej práce Trnavskej univerzity vTrnave,

•Fakulta ošetrovateľstva azdravotníckych odborných štúdií Slovenskej zdravotníckej univerzity vBratislave,

•Fakulta sociálnych vied azdravotníctva Univerzity Konštantína Filozofa vNitre,

•Fakulta zdravotníctva Prešovskej univerzity vPrešove,

•Fakulta zdravotníctva Katolíckej univerzity vRužomberku,

•Vysoká škola zdravotníctva asociálnej práce sv. Alžbety vBratislave,

•Fakulta zdravotníctva Slovenskej zdravotníckej univerzity vBratislave so sídlom vBanskej Bystrici,

•Fakulta zdravotníctva Trenčianskej univerzity Alexandra Dubčeka vTrenčíne.

Sestry vstupujú do ošetrovateľskej praxe kvalitne teoreticky pripravené, ale nie každá dokáže nadobudnuté teoretické vedomosti efektívne využívať. Kvalita starostlivosti poskytovanej sestrami je ovplyvnená niekoľkými faktormi, medzi ktoré patrí aj vytváranie podmienok pre integráciu moderných ainovatívnych prístupov vošetrovateľskej praxi.

1.3Osobnosti ošetrovateľstva vprocese presadzovania reforiem

1.3.1Alžbeta Hanzlíková

1.3.2Mária Magdaléna Kurillová

1.3.3Dana Farkašová

1.3.4Katarína Žiaková

1.4Presadzovanie autonómneho výkonu ošetrovateľstva

Table of Contents

Predhovor

Zoznam skratiek

1 Reforma vzdelávania v ošetrovateľstve na Slovensku po roku 1989

1.1 Podmienky vzdelávania sestier

1.2 Rozvoj vysokoškolského vzdelávania ošetrovateľstva na Slovensku

1.3 Osobnosti ošetrovateľstva v procese presadzovania reforiem

1.3.1 Alžbeta Hanzlíková

1.3.2 Mária Magdaléna Kurillová

1.3.3 Dana Farkašová

1.3.4 Katarína Žiaková

1.4 Presadzovanie autonómneho výkonu ošetrovateľstva