Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Martin Pössl

Čaj jako životní styl

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 4235. publikaci

Odpovědná redaktorka Jana Jandovská K.

Zhotovení EPUB Antonín Plicka

Návrh a realizace obálky Antonín Plicka

Foto Oxalis

Vydání 1., 2010

© Grada Publishing, a.s., 2010

Cover Photo © Oxalis

ISBN 978-80-247-2902-2 (tištěná verze)

ISBN 978-80-247-7820-4 (elektronická verze ve formátu EPUB)

Za podporu a trpělivost bych rád poděkoval své milované ženě Silvii, za prvotní nápad Jirkovi Antošovi a za příjemnou spolupráci všem zúčastněným z nakladatelství Grada Publishing.

Trocha legend, trocha historie

doprdeleDnes už nejspíše nikdo nezjistí, kdo první objevil, že přelitím suchých čajových lístků horkou vodou vznikne lahodný a povzbuzující nápoj. Počátek pití čaje je opředen řadou legend. Podle jedné z nich meditoval jednou čínský císař Šan-nung o samotě v lese. Zafoukal vítr a do kotlíku, ve kterém na ohni vřela voda, spadlo pár lístků z nedalekého keříku. Císař si toho nevšiml a vody se napil. Byl překvapen chutí a posléze povzbudivými účinky vzniklého nápoje. Nasbíral další lístky a odnesl si je do paláce. Jak jste jistě uhodli, jednalo se o divoký keř čajovníku. Od těch dob se stal čaj nápojem císařského dvora. Tato událost se údajně odehrála v roce 2737 před našim letopočtem.

Jiná legenda vypráví o indickém mnichovi jménem Daruma , jenž roku 520 našeho letopočtu přinesl do Číny zenový buddhismus. Císař mu věnoval chrám s jeskyní, kde mohl meditovat, a  Daruma meditoval devět let. Devět let nezavřel oči, až jednoho dne přeci usnul. Rozzlobený mnich si odřízl oční víčka, aby jej již nikdy spánek nepřemohl. Na místě, kam je odhodil, vyrostl keřík – čajovník, z jehož lístků lze připravovat nápoj zahánějící spánek. Od těch dob je Daruma vyobrazován bez očních víček.

Kdo ví, zda je na těchto legendách něco pravdy. Jisté je, že z divokého čajovníku se stal čajovník kultivovaný. Věrohodné prameny a dokumenty, zachované z dávných dob, dokazují, že už ve 12. století před naším letopočtem byl v Číně čaj znám a mimo jiné se jím například platily daně. Z Číny se čaj rozšířil do okolních zemí, zejména do Japonska. Nejprve jako lék a někdy ve 12. století našeho letopočtu sem byly dovezeny první čajové keříky a byly založeny první japonské čajové plantáže. V 16. století našeho letopočtu byl čaj přivezen také do Evropy. Nejprve portugalskými a později holandskými obchodníky. V roce 1652 dorazily první zásilky čaje do Anglie a od poloviny 19. století jej začali Angličané pěstovat ve svých koloniích v Indii a na Srí Lance (dnešní Cejlon). Postupně pronikl čaj a čajová kultura i do Afriky, zbytku Asie, Indonésie a do Ameriky. V příštích kapitolách si povíme o jednotlivých zemích, spojených s čajem. Nyní je ale čas si říct něco o tom, co je to vlastně čaj a jak složitá a dlouhá je jeho cesta z čajových plantáží do čajové konvičky. Takže…

Co je to vlastně čaj?

Určitě jste už někdy navštívili čajovnu, obchod sčajem, nebo alespoň koutek sčajem ve vašem supermarketu. Azjistili jste, že čajů máme nepřeberné množství. Věřte nebo ne, ale všechny ty druhy pochází zjedné rostliny, ato čajovníku čínského – latinsky Camellia sinensis. Tento čajovník existuje ve třech variantách, čínské, assámské aindonéské. Vtéto knize se budeme zabývat pouze produkty čajovníku avynecháme různé byliny asušené ovoce. Inápojům ztěchto ingrediencí se říká čaj, ale jak jistě uznáte, nejde očaj vpravém slova smyslu, neboť slovo čaj pochází zpekingské čínštiny, ze slova čcha, což je výraz pro lístky zčajovníku.

Čajovník čínský se upravuje do podoby nevysokých keříků, které se pro snadnější údržbu asběr lístků zastřihávají zhruba do metrové výšky. Stejně se udržují iostatní dvě odrůdy. Ovšem assámská varianta může dorůst až do výšky 17metrů.

Čajovým plantážím se někdy říká čajové zahrady. Čajovník se pěstuje až do nadmořské výšky 3 000metrů nad mořem. Jedná se ostále zelený keř či strom. Délka avelikost listů se pohybuje od 2do 20centimetrů azávisí na oblasti, kde keř roste. Největší listy mají rostliny rostoucí vnížinách poblíž řek, anejmenší naopak ty, které rostou na horských svazích. Keře rostoucí ve větších nadmořských výškách jsou celkově menší amenší jsou ivýnosy. Naopak kvalita čaje zhorských oblastí bývá velmi vysoká, protože keříky rostou pomaleji amají delší čas ktomu, aby se vlistech rozvinuly všechny chuťové složky. Pro výslednou chuť avůni je rozhodující správný poměr mezi slunečním svitem avláhou.

Sběr listů začíná většinou od sedmého roku života keře. Pro sběr anásledné zpracování se většinou využívá jen prvních pět lístků zkaždé větvičky, přičemž nejkvalitnější je vrcholový pupen aprvní lístek. Ostatní lístky mají kvalitu nižší apoužívají se kvýrobě podřadnějších sort čajů.

Zčajové zahrady do čajového šálku

Proces oxidace se zastaví vysokou teplotou. Buď pražením na kovových pánvích při 90 °C, nebo horkou párou anebo stále častěji ve velkých sušicích pecích.

Nakonec je čaj zabalen do speciálních beden arozvezen do světa. Většinou do velkoobchodů aodtud až do vaší čajovny.