Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PhDr. Miroslava Kovaříková, Ph.D.

KRIZOVÉ SITUACE VE ŠKOLE
Bezpečnostní problematika ve školní praxi

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401
www.grada.cz
jako svou 7874.. publikaci

Recenzovala:
prof. PhDr. Alena Vališová, CSc.

Odpovědná redaktorka PhDr. Jaroslava Hájková
Sazba a zlom Milan Vokál
Formát ePub Milan Vokál
Návrh a zpracování obálky Antonín Plicka
Počet stran 128
Vydání 1., 2020

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2020
Cover Photo © depositphotos/monkeybusiness

ISBN 978-80-271-4015-2 (ePub)
ISBN 978-80-271-4014-5 (pdf)
ISBN 978-80-247-2731-8 (print)

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR 

Kovaříková, Miroslava
Krizové situace ve škole : bezpečnostní problematika ve školní praxi / Miroslava Kovaříková.
-- Vydání 1.. -- Praha : Grada, 2020. -- 1 online zdroj. -- (Pedagogika)
Obsahuje bibliografii

ISBN 978-80-271-4015-2 (online ; ePub)

* 37.09 * 35.078.7 * 614.8 * 351.78:614.8 * 331.452 * 614.8.084 * 37.03:364-212 * (437.3) * (072)
– školství
– krizové situace
– nebezpečné situace
– osobní bezpečnost -- Česko
– úrazová prevence
– prevence (sociální problémy)
– metodické příručky 

351 - Úkoly veřejné správy, správní opatření, legislativa [15]

Děkuji členům Mezirezortní expertní pracovní skupiny pro výuku bezpečnostních témat,
jmenovitě Mgr. Elenonóře Tilcerové a Mgr. Jaromíru Šimanovi, za jejich cenné připomínky
 a také za podporu, kterou mi věnovali při tvorbě textu.

Úvod

Informace o dění ve světě, které k nám přicházejí prostřednictvím médií, mohou vzbuzovat dojem, že svět se zhoršuje. Autor knihy Faktomluva, Hans Rosling (2018), používá v této souvislosti termín „přehnaně dramatický světonázor“. Pokud jde o školní prostředí, často se dozvídáme o případech šikany, násilí a o dalších jevech ze spektra syndromu rizikového chování. Zdánlivě by trendu dramatičnosti mohl odpovídat i název této knihy – Krizová situace ve škole. Bezpečnostní problematika ve školní praxi. Termín „krizová situace“ je zde ale používán ve smyslu ohrožující situace, objektivně se vyskytující nebo pouze subjektivně vnímané pedagogem jako ohrožující, v každém případě takové, která vyžaduje rychlá, samostatná, a především správná rozhodnutí. Svou povahou se jedná o velmi rozmanité situace, které souvisejí s výkonem učitelské profese. Na jedné straně jde o situace, které skýtají běžná rizika, jako například dozory nad žáky při akcích pořádaných školou mimo budovu školy, a se kterými se pedagogové setkávají běžně, ale na straně druhé jsou to i mimořádné situace širokého spektra, které jsou často odrazem životního stylu celé společnosti. Pohled na řešení těchto situací ve školách vyžaduje meziresortní spolupráci mezi Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy České republiky, ministerstvy vnitra, zdravotnictví, dopravy a dalších klíčových institucí. Přitom je třeba zdůraznit, že každá krizová situace ve škole je individuální, a nelze tedy očekávat, že na každou potenciální krizovou situaci bude existovat přesný návod či postup řešení. I přes tyto limity, nebo právě proto, má zásadní význam systematicky zvyšovat své bezpečnostní povědomí.

Cílem knihy je tedy přispět k vytváření bezpečnostního a právního povědomí především pedagogů a ostatních zaměstnanců škol, ale v neposlední řadě všech, kteří pracují s dětmi a mládeží. Škola se ale ve svém úsilí o naplňování bezpečnostních pravidel neobejde bez spolupráce s veřejností, a to nejenom rodičovskou, ale s širokou veřejností, která svým postojem k bezpečnosti utváří celkový hodnotový postoj k otázkám bezpečnostní problematiky. Úvodní kapitola je proto věnována návrhu postupu začlenění, implementaci bezpečnostní problematiky do školní praxe. Následují kapitoly rozvíjející bezpečnostní gramotnost.

Kniha přináší odpovědi na následující otázky:

■Je hodnota bezpečí přirozenou a oceňovanou hodnotou v naší škole?

■Umím správně zareagovat na běžná rizika a rizika v mimořádných situacích?

■Předcházíme účinně vzniku krizových situací?

■Máme vhodně nastavená preventivní opatření ve škole?

Jak s textem pracovat

Kapitoly respektují následující strukturu: v úvodu každé kapitoly je uvedeno nejprve obecné seznámení s tématem umožňující rychlou orientaci v problému, následuje aplikace v podobě konkrétních dovedností k jednotlivým krizovým situacím a v závěru kapitoly je čtenář veden k reflexi nad otázkami k tématu.

Knihu je možné číst po vybraných kapitolách, podle zájmu čtenáře. Kapitoly jsou postupně řazeny od situací běžných rizik až po mimořádné situace antropogenního charakteru. Přeji vám, abyste se do situací popsaných v knize nedostali, ale abyste si při čtení knihy připustili, že k uvedeným situacím může dojít a že zde více než jinde platí fakt, že informovaný člověk reaguje lépe.

1.Implementace bezpečnostní problematiky do edukační reality

Klíčová slova: implementace • formální a neformální vzdělávání • hodnocení

Následující kapitola je zaměřena na proces implementace bezpečnostní problematiky do reálného života školy. Problematika bezpečí a bezpečnostních témat je zde pojímána ve dvou rovinách. Jednak jako nastavení podmínek pro vzdělávání a dále bezpečnostní témata jako součást obsahu vzdělávání. Postup zpracování vychází z dále uvedené tabulky, která předkládá ve strukturovaném přehledu základní fáze a klíčové determinanty procesu implementace bezpečnostní problematiky do školní edukace.

1.1Analýza výchozího stavu a potřeb školy

Účinná realizace témat ochrany a rozvoje zdraví a bezpečí se ve školní praxi neobejde bez prvotní analýzy aktuální situace ve škole v oblasti materiálních i lidských zdrojů, která umožňuje odhalit a specifikovat současné potřeby a možnosti školy. Na začátku celého procesu implementace je důležité zaujmout k problematice bezpečnosti aktivní přístup a odpovědět si na základní otázky: V jaké situaci zajištění podpory zdraví a bezpečí se nachází naše škola? Co se nám daří a co můžeme zlepšit?

Pokud se v praxi setkáme s takovými přístupy, jako že „není, kdo by učil matematiku, nemáme jazykáře…; rodiče žáků očekávají úspěšnost u přijímacích zkoušek…; výuka témat zdraví a bezpečí pro nás není prioritní“, nelze očekávat vůli k naplnění těchto základních vzdělávacíchpředpokladů.

Školy jsou obecně velmi citlivé na stanovování prioritních témat, která vzhledem k dalším úkolům vnímají jako módní záležitost či politickou objednávku. Právě komplexní analýza aktuálního stavu vztažená ke konkrétním potřebám žáků, jejich rodičů a učitelů umožní pojmout problematiku podpory zdraví a ochrany bezpečí jako bazální předpoklad úspěšné realizace celého výchovně vzdělávacího procesu, aniž by tím jakkoli bylo zlehčováno množství problémů, které školy v souvislosti se zajištěním výuky řeší. Naplnění základních potřeb, tj. potřeby bezpečí, fyzického, psychického a sociálního zdraví, musí být přijímáno jako přirozená a nezbytná součást práce školy právě proto, abychom mohli stanovovat a dosahovat dalších prioritních cílů spjatých se vzděláváním. Časté vyzdvihování této problematiky může vést k opačným reakcím, jako jsou pocity strachu a ohrožení nebo rezignace či odmítání.

Informace o aktuální situaci školy v otázce zajištění a podpory zdraví a ochrany bezpečí lze získat různými metodami, především z výpovědí učitelů, žáků školy a jejich rodičů. Při přípravě dotazníkového šetření se školy mohou inspirovat projektem Škola podporující zdraví (Nejedlá, 2015), z publikace Autoevaluace (VÚP, 2007) a dalších. Zjištěné údaje umožňují stanovit problémové oblasti, rozhodnout o možné změně, o přístupech ke zlepšení aktuální situace a naplánovat postupy vlastní realizace zamýšlených změn.

Analýza výchozích zdrojů a potřeb školy se týká jak lidských zdrojů, tak i materiálního vybavení.

Tab. 1 Implementace bezpečnostní problematiky do školní edukace

Implementace bezpečnostní problematiky do školní edukace

Fáze implementace

Analýza výchozího stavu a potřeb školy

Lidské zdroje

◾žáci: fyzický a mentální věk; předchozí vzdělávání žáků; potřeby žáků

◾management školy a pedagogové: vize managementu školy; proškolení managementu v problematice ochrany zdraví a bezpečí; vůle k tvorbě školního prostředí zajišťujícího zdraví a bezpečí

◾personální zajištění vlastní výuky

◾nepedagogičtí pracovníci: proškolení

◾rodiče: spolupráce školy a rodiny v naplňování pravidel pro zajištění zdraví a bezpečí

◾ostatní: zřizovatel, veřejnost

Materiální vybavení

◾školní budova

◾vnitřní vybavení školy

Plánování postupu

Formální vzdělávání

◾ŠVP: realizace výuky bezpečnostních témat formou samostatného předmětu, například výchovy ke zdraví a bezpečí, nebo realizace formou integrace do dalších vzdělávacích oborů

◾další pedagogické dokumenty

Neformální vzdělávání

◾další aktivity realizované školou

◾školní a komunitní projekty

◾volnočasové aktivity

◾mimoškolní akce

◾klima školy

Hodnocení

Interní

◾hodnocení žáků

◾školního managementu a učitelů

◾rodičů

Externí

◾hodnocení zřizovatele

◾ČŠI

◾ostatní, veřejnost

1.1.1Analýza lidských zdrojů

Analýza lidských zdrojů zahrnuje posouzení žáků, managementu školy a učitelů, ale i nepedagogických pracovníků, rodičů, zřizovatele a veřejnosti.

U žáků posuzujeme především dosažený fyzický a mentální věk. Učitel musí při výběru činností pro vyučování, metod a forem výuky, materiálně didaktických prostředků vždy respektovat dosaženou fyzickou a mentální úroveň žáků. V současné inkluzivní škole je běžnou realitou přípravy učitele na výuku přizpůsobení výuky zdravotnímu stavu žáků, a hlavně jejich kognitivním schopnostem. Tato podmínka musí být splněna i v případě, že škola pro výuku vybraných témat bezpečnostní problematiky využívá externích subjektů. Je to vždy učitel, kdo svou přítomností zajišťuje optimální podmínky fyzické, psychické a sociální pohody při výuce.

Pro případ výjimečných situací (mimořádných událostí) má každá škola vytvořený krizový plán. Krizový plán vypracovává škola individuálně pro žáka, kterému krizová situace hrozí z důvodu přidružených zdravotních komplikací, přičemž speciální pozornost je věnována žákům s poruchou autistického spektra. Za zapracování krizového plánu do vnitřních směrnic školy a školského zařízení zodpovídá ředitel školy. Podrobněji o této problematice pojednává Metodické doporučení k primární prevenci rizikového chování u dětí a mládeže, konkrétně příloha č. 22, o dodržování pravidel prevence vzniku problémových situací týkajících se žáků s PAS ve školách a školských zařízeních za účelem zajištění bezpečnosti a ochrany jejich zdraví (MŠMT, 2017b).

V souvislosti s posuzováním mentálního a fyzického věku žáků je třeba zohlednit i jejich předchozí vzdělávání. Rámcový vzdělávací program pro základní vzdělávání (MŠMT, 2017a) navazuje svým pojetím a obsahem na Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání (MŠMT, 2018) a je východiskem pro koncepci rámcových vzdělávacích programů pro střední vzdělávání (MŠMT, 2007b; MŠMT, 2007–2012). Délka a typ předcházejícího vzdělávání je obecně určující pro pojetí tvorby školních vzdělávacích programů. Součástí analýzy a plánování jsou i aktuální potřeby žáků. Žáci vždy reagují na aktuální dění ve škole a společnosti a škola by měla využít všech možností aktualizovat a propojovat vzdělávací obsahy s reálnými situacemi.

Příklad

Krátce po nácviku ukrytí ve škole a po seznámení žáků s pravidlem „utíkej, schovej se, bojuj“ se odehrál incident střelby ve škole v Kentucky, při kterém zahynuli dva patnáctiletí studenti. Žáci přicházejí za učitelem s žádostí o možnost diskuse na dané téma a o opětovný návrat k tématu. Na situaci reaguje i učitelka českého jazyka, která využívá internetové zprávy o události k výuce kritického myšlení.

Klíčovou roli k nastavení a dodržování podmínek „zdravé a bezpečné školy“ má management školy a samotní učitelé. Pokud jsou hodnoty ochrany zdraví a bezpečí součástí vize školy, pak vhodným manažerským vedením dokáže vedení školy měnit v tomto směru postoje učitelů i nepedagogických zaměstnanců školy. Zde platí preference pozitivní motivace nad negativní, tedy že spíše než někoho postihovat je vhodné využít systematické vysvětlování smyslu nastavených opatření ve vnitřním režimu školy, neboť rozhodujícím činitelem pro praxi je vůle a ochota ke změně.

Příklad

Před vlastním posílením odpoledních dozorů v prostorách šaten žáků předchází rozbor jednorázového kázeňského incidentu, k němuž došlo v šatnách. Po měsíci je hodnocena efektivita opatření. Ukazuje se, že ke zlepšení situace (velká kumulace žáků v krátkém časovém rozmezí na malém prostoru) zásadně přispěje i drobná úprava v rozvrhu, která umožní návrat k původnímu systému dozorů. Vhodným dialogem vedení školy s učiteli a nepedagogickými pracovníky dochází k zásadní proměně pohledu na původní nepopulární opatření. Převládá pocit důvěry, přesvědčení o smysluplnosti změny a vědomí možnosti účasti na změnách.

Vzhledem k míře odpovědnosti, kterou má ředitel školy, a značně náročné legislativě v oblasti zajištění podmínek zdraví a bezpečí ve vzdělávání je pro management školy zásadní nutností se v dané problematice průběžně vzdělávat. Stejně důležitou součástí školního týmu jako učitelé jsou nepedagogičtí pracovníci. Velmi často jsou to první osoby, se kterými se setkají rodiče či veřejnost a podle nichž začínají hodnotit školu jako instituci. Pro zabránění vniknutí cizí osoby do školy jsou zásadní autorizace vstupu do budovy, funkční vrátnice a jasná kritéria, kdo a za jakých podmínek může být do budovy školy vpuštěn. Z Metodického doporučení k bezpečnosti dětí, žáků a studentů ve školách a školských zařízeních – Minimální standard bezpečnosti (MŠMT, 2015) vyplývají doporučené kvalifikační požadavky na pozici vrátného. Tato opatření se neobejdou bez spolupráce s žáky a s rodiči. Je nezbytné smysl nově nastavených opatření vysvětlit a obhájit. I v případě nepedagogických pracovníků platí nutnost zvyšování bezpečnostního povědomí formou celoživotního vzdělávání (Kovaříková, 2016).

Příklad

1.1.2Analýza materiálního vybavení školy

1.2Plánování výuky bezpečnostních témat

Formální vzdělávání je vázáno na strukturovaný vzdělávací systém, který zahrnuje všechny školy od základních až po univerzity, včetně specializovaných programů odborného a profesního výcviku.

1.2.1Bezpečnostní témata v rámci formálního vzdělávání

1.2.2Bezpečnostní témata v neformálním vzdělávání

■Jaké je klima školy?

1.2.3Hodnocení naplánovaného a realizovaného postupu

Příklad