Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Martin Pössl

Káva jako životní styl

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 3814. publikaci

Odpovědná redaktorka Jana Jandovská K.
Sazba a zlom Antonín Plicka
Návrh a realizace obálky Antonín Plicka
Počet stran 120
Vydání 1., Praha 2010

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2010
Cover Photo © fotobanka allphoto

Děkujeme za poskytnutí prostor k focení Švehlově sokolovně a TJ Sokol Hostivař.

Velký dík patří také Evě Šifaldové a jejímu bárečku za přípravu všech vyfocených nápojů v této knize.

ISBN 978-80-247-2822-3

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-6553-2 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-7971-3 (ve formátu EPUB)

Úvod

Káva není jen životabudič, povzbuzující nápoj, jímž se zahání ospalost, únava a včerejší kocovina. Káva je i skvělý společník. Určitě jste již mnohokrát rozjímali nad ranním šálkem kávy o tom, co přinese den, o tom, co vás čeká. A nejspíše jste u šálku kávy skončili, i když den neproběhl moc dobře. Jistě máte přátele a rodinu, ale káva odedávna provází mnohá přátelství a stmeluje mnohé rodiny napříč světem. Je jedno, jestli se voňavá káva podává v nablýskaných šálcích ve stylové kavárně, nebo v omlácených plecháčcích v pouštním písku. Důležité je hlavně to, aby byla opravdu voňavá a dobrá. Špatná káva bude špatná při jakékoliv přípravě a v jakémkoliv prostředí. A dobrá káva, připravená s určitou úctou, kterou si tento nápoj zaslouží, bude dobrá i v tom nejzapadlejším koutě světa. Povíme si něco o kávě a pak si spolu připravíme pár šálků kávových specialit.

Odkud se vzala?

Určitě jste již slyšeli nejméně jednu z legend, které vyprávějí o objevu povzbudivých účinků kávy. Ať už tu o arabském pasáčkovi, jehož kozy po sežrání kávových bobů zázračně ožily, nebo tu o opatovi z kláštera v dnešní Etiopii, který extraktem z kávových zrn udržoval v bdělosti modlící se mnichy. Legend a pověstí za ty stovky let, po které káva člověka doprovází, vzniklo mnoho. Některé byly zapomenuty, jiné pozměněny neustálým opakováním a dnes už nikdo s úspěchem nezaručí, které z nich jsou založeny na pravdě a které ne. Proto budeme na dalších stránkách pojednávat jen o tom, co je historicky doloženo a vědecky ověřeno.

Historikové i botanici se shodují, že pravlast divokého kávovníku (Coffea arabica) se nacházela v dnešní Etiopii. Odtud se rozšířil do Jemenu, kde byl poprvé kultivován. Na rozšíření kávovníku a kávy mají největší podíl nomádské kočovné kmeny a také obchodníci a jejich karavany. V menší míře se káva pila už někdy ve 13. století, ale teprve v 16. století se z ní stal nápoj všudypřítomný.

To ovšem mluvíme o Arábii. Do Evropy pronikla káva ve větším měřítku až o téměř 200 let později. Poté, co podnikaví Holanďané, Angličané a Francouzi přepravili sazenice kávovníku do svých kolonií na Jávě, Srí-lance, Martiniku a v Indii. Postupně se kávovník začal pěstovat i na Kubě a v Jižní Americe, zejména v Kolumbii, Mexiku, Nikaragui, Guatemale, Salvadoru, Brazílii a Equadoru. Nakonec dovezli kolonizátoři kultivované sazenice kávovníku zpět do Afriky. Zde vznikaly plantáže na Pobřeží slonoviny, v Angole a Guinei. Tím se putování této plodiny uzavřelo a nastala éra průmyslového pěstování.

Průmyslové pěstování kávovníku

Kávovník je stále zelená dřevina s výškou kolísající mezi 1,5–15 m v závislosti na přírodních podmínkách a druhu. Na plantážích se keře upravují tak, aby jejich výška nepřesahovala 3 m, kvůli usnadnění sklizně. Kávovníků je několik desítek druhů a některé zdroje uvádějí dokonce několik stovek druhů. Nejznámější jsou Coffea Arabica a Coffea Canephora označovaná jako Robusta. Arabica dává směsím jemnost a rozmanitost chutí. Robusta určuje plnost chuti a má vyšší obsah kofeinu. Další známé druhy jsou Coffea Exelsa a Coffea Liberica.

Teprve po pěti letech od vysazení poskytne kávovník první plody. Zralé plody jsou červené a vzhledem připomínají naše třešně. Kávovník je mimo jiné zajímavý tím, že na jedné rostlině se nachází zároveň zralé plody i květy. Plody se sbírají buď ručně do košů, nebo se setřásají do plachet rozložených pod stromy. Plody sbírané ručně mívají vyšší kvalitu, protože zkušený sběrač sbírá jen plody zralé a nepoškozené. Kdežto při setřásání spadnou všechny plody a i přes následné třídění nemusí být výsledek stoprocentní. Po sklizni se přepravují plody k dalšímu zpracování do továren.

Řez bobulí kávovníku

1 – kůže

2 – dužina

3 – jádro

4 – stříbrná blanka

5 – pergamenový obal

Země produkující kávu

Brazílie

Je největším světovým pěstitelem avývozcem kávy. Zhruba tři čtvrtiny produkce pochází od malých pěstitelů avětšinou jde odruh Arabica. Knejvětším zdejším produkčním oblastem patří stát Sao Paulo. Sazenice kávovníku sem přivezl guvernér Castro Mendoca. Na světových trzích je zdejší káva označována jako Brazils – Santos.

Venezuela

Zdejší kávová zrna jsou zelenožluté barvy ajde převážně oArabicu. Kávovníky sem přivezli kolem roku 1730 francouzští obchodníci. Nejlepší zdejší kávová zrna pochází ze státu Tachira.

Salvador

Vtéto zemi byly kávovníky vysazeny zdejšími indiány okolo roku 1830. Pěstuje se zde odrůda Arabica anejvětším odběratelem zdejší produkce je Německo. Nejznámější zdejší značkou jsou zrna pod označením Pipil. Vjazyce starých Aztéků to znamená káva.

Kostarika

Byla první středoamerická země, kde se začaly kávovníky pěstovat. Dnes se počet kávovníků odhaduje na 400 milionů. Pěstuje se zde pouze druh Arabika. Pěstování druhu Robusta je vzemi úředně zakázáno.

Kolumbie

Také tato země patří knejvětším světovým producentům kávy. Je tu mimořádně příznivé klima. Většinou se zde pěstuje druh Arabica, ale iRobusta má tady své zastoupení. Kolumbijci velmi dbají, aby do země nebyla zavlečena nějaká choroba ohrožující kávovníkové plantáže. Veškeré automobily vjíždějící do země jsou desinfikovány.

Dominikánská republika

Guatemala

Etiopie

Uganda

Keňa

Indie

Papua-Nová Guinea