Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

PhDr. Daniela Sobotková, CSc., PhDr. Jaroslava Dittrichová, CSc.

VÝVOJ A VÝCHOVA DĚŤÁTKA DO DVOU LET
Psychomotorický vývoj

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 4762. publikaci

Foto Mgr. Aleš Sobotka, Zuzana Koudelková, Lucie Najmanová, Václav Vrba,
rodina Řehákova
Odpovědná redaktorka Helena Varšavská
Sazba a zlom Antonín Plicka
Zpracování obálky Daniela Eftimiadisová
Počet stran 168
Vydání 1., 2012

Vytiskla Tiskárna Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s, 2012
Cover Photo © fotobanka Allphoto

ISBN 978-80-247-3304-3

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7933-1 pro formát PDF
ISBN 978-80-247-7934-8 pro formát EPUB

Věnování

Autorky tuto knížku věnují památce prof. PhDr. Zdeňka Matějčka, CSc., který svými výzkumnými studiemi, klinickou prací, knihami pro rodiče, přednáškami a výchovou studentů i psychologů významně ovlivnil psychologii u nás i v zahraničí a prospěl mnoha dětem i rodičům.

Poděkování

Autorky děkují všem dětem a jejich rodičům za výbornou spolupráci při pořizování fotografií názorně doplňujících text knížky. Velké poděkování patří zejména rodině Koudelkových, která nejen pomáhala při fotodokumentaci své prvorozené dcerky, ale obětavě se zapojila do opětovné spolupráce a poskytla nám krásné momentky svých dalších dvou dcer.

Děkujeme také za trpělivou práci Mgr. Aleši Sobotkovi při pořizování většiny fotografií.

Slovo na úvod

Malý človíček od svého narození do věku dvou let ujde veliký kus cesty. Jeho vývoj jde kupředu ohromně rychle, tak rychlé vývojové tempo se už nebude nikdy opakovat. Je to velká výzva pro nás dospělé, abychom mu na této rychle ubíhající cestě pomáhali, jak nejlépe umíme.

V dnešní době má většina rodičů přístup k velkému množství informací týkajících se výchovy a vývoje dítěte zejména díky internetu. Také na našem knižním trhu je mnoho knih, které ukazují rodičům, jak mají o svého potomka pečovat. Někdy však tato doporučení nevedou k očekávaným výsledkům. Čím si to vysvětlit?

Odlišnosti v chování

Především je nutné si uvědomit, že dítě si přináší na svět určitou „výbavu“ vlastností a dispozic, to znamená, že každý nový človíček je od samého začátku jedinečnou bytostí. A protože je každé dítko jiné, liší se děti i ve svých reakcích na různé podněty – říkáme, že v jejich chování existují už od narození významné individuální rozdíly, které je třeba brát v úvahu, když o dítě pečujeme. To, co je pro jedno děťátko velmi vhodným výchovným postupem, pro druhé může být postupem méně vhodným až necitlivým, který pak může způsobit, že vývoj nebude optimálně pokračovat. Rodiče by proto měli ve své výchovné péči postupovat vždy s ohledem na individuální zvláštnosti chování svého potomka.

Individuální rychlost vývoje

Individuální rozdíly se také týkají toho, jakým tempem vývoj pokračuje. Navíc u některých dětí nemusí být vývojové tempo stejné ve všech oblastech vývoje – může být například pomalejší v pohybovém vývoji, zatímco v ostatních oblastech je rychlost vývoje normální. Bývá to kupříkladu časté u předčasně narozených dětí, u kterých bychom se neměli řídit při zjišťování, co již mají umět, jejich kalendářním věkem, ale vždy od něho odečíst dobu, o kterou se narodily dříve.

Pro správnou stimulaci vývoje dítěte je nutné vědět, na jaké vývojové úrovni se dítko nachází, a motivovat je k takovým dovednostem a činnostem, které odpovídají dané vývojové úrovni. A aby šel vývoj kupředu, je možné zařadit do hry podněcující vývoj dítěte určité prvky, které jsou nepatrně obtížnější než ty, co dítě již zvládá. Tím zajistíme, že ho provádění činnosti po určité době neomrzí, ale bude ho lákat pro svou částečnou novost a mírně zvýšenou obtížnost.

Co je cílem knížky?

Pro zdravý vývoj dítěte je potřebné, aby probíhal pokud možno rovnoměrně ve všech oblastech. Naší snahou proto je seznámit rodiče s poznatky o změnách, k jakým v prvních dvou letech života dochází ve vývoji dítěte – věnujeme se vývoji bdění a spánku, vývoji pohybových dovedností a rozumového poznávání i řeči, sledujeme, jak postupuje citový a sociální vývoj. Tyto poznatky mohou rodičům pomoci posoudit, na jaké vývojové úrovni se jejich dítko aktuálně nachází.

Zároveň knížka může sloužit jako inspirace pro vhodnou stimulaci dalšího vývoje dítěte. Měla by vést rodiče také k tomu, aby poznávali individuální zvláštnosti chování svého dítěte, aby si všímali, o jaké podněty má jejich děťátko zájem, za jakých podmínek je spokojené nebo naopak nespokojené, jak se u něho vytváří pocit jistoty a bezpečí, který patří k základním duševním potřebám dítěte, a podle toho ve své výchovné péči postupovali.

Výsledky výzkumů ukazují, že rodiče jsou k takové individualizované péči dobře psychobiologicky vybaveni. Proto mohou důvěřovat ve své rodičovské schopnosti a nemusí být jen závislí na tom, co si v literatuře přečtou.

Přejeme Vám hodně radosti a krásného osobního obohacení z poznávání vašeho dítěte a hodně tvůrčích nápadů při jeho výchově.

Vývojové etapy
od narození
do dvou let života

Od narození do2. měsíce

Chování– spánek, bdění, pláč

Když se děťátko narodí, většinu času prospí– většinou 16 až 20hodin denně. Je tomu tak vprvních čtyřech týdnech života, které bývají označovány jako novorozenecké období, adítě je tudíž zodborného hlediska nazýváno novorozencem. Velice podobné je to ale ivnásledném druhém měsíci, kdy už se mluví odborně oděťátku jako okojenci.

Spánek

Protože je spánek vtomto nejranějším období života dítěte jeho nejčastějším chováním, věnujeme mu zde značnou pozornost. Předně by rodiče měli vědět, že chování děťátka během spánku se mění, že spánek není jednotný. Porozumět spánku dítěte pokládáme za důležité, atak si ho nyní blíže popíšeme. Jaké různé spánkové stavy můžeme unašich maličkých rozeznat?

Klidný spánek

Spící děťátko si rodiče nejčastěji představují, jak klidně leží na zádíčkách se zavřenýma očkama, pravidelně dýchá atéměř se nehýbe. Hlavička je otočena kjedné straně aručky jsou položeny kolem hlavičky, jak je vidět na obrázku 1.

Takovýto spánek, který jsme právě popsaly, se nazývá klidný spánek. Tento spánkový stav netrvá dlouho, jen 10–20minut, kdy je vystřídán jiným spánkovým stavem, okterém se zmiňujeme dále.

Obr.1 Typická poloha novorozence během spánku

Paradoxní spánek (REM spánek)

Tento druhý spánkový stav je delší, trvá kolem 30–40minut. Chování děťátka během tohoto spánku je jiné. Má také většinou zavřené oči, ale může je mít ipřivřené. Typické je, že se objevují rychlé pohyby očních bulbů. Tyto pohyby jsou dobře patrné, nejen když má dítě oči přivřené, ale iza zavřenými víčky. Pohyby očí jsou pokládány za nejcharakterističtější znak tohoto spánkového stavu. Proto se někdy tento spánkový stav nazývá spánkem srychlými očními pohyby, což je vangličtině označováno termínem Rapid Eye Movement aodtud vznikla užívaná zkratka REM spánek.

Vedle očních pohybů mohou rodiče uděťátka pozorovat také četné pohyby tělíčka. Typické jsou rovněž pohyby obličejových svalů. Jde orůzné grimasy, které připomínají často úsměv– odtud asi lidové rčení, že si dítě ve spánku hraje sandělíčky. Tento spánkový stav bývá rovněž nazýván paradoxní (někdy též aktivní), ato proto, že vněkterých charakteristikách (např. pohybové aktivitě, aktivitě nervových buněk mozku) připomíná spíše bdění. Někteří rodiče si mohou myslet, když pozorují chování svého děťátka vtomto spánkovém stavu, že je dítě neklidné aprobouzí se, amohou do spánku nevhodně zasahovat. Dítě by však nemělo být vtomto spánkovém stavu rušeno.

Nediferencovaný spánek

Vzhledem knezralosti centrálního nervového systému není nejmenší dítě schopno setrvat vklidném nebo paradoxním spánku delší dobu bez přerušení. Proto je unejmenších dětí spánek často přerušovaný bděním, pláčem nebo spánkem, který bývá nazýván spánkem nediferencovaným. Během nediferencovaného spánku se obvykle vyskytují pohyby tělíčka, oči mohou být zavřené, přivřené iotevřené, ale nepohybují se, zaznamenáváme irůzné hlasové projevy.

Jeden úsek klidného spánku následovaný jedním úsekem paradoxního spánku tvoří jeden spánkový cyklus. Umalých dětí trvá zhruba 60minut azapočítávají se do něho iúseky nediferencovaného spánku. Tyto cykly se vprůběhu spánku dítěte stále opakují.

Výskyt diferencovaných spánkových stavů, tj. spánku klidného aparadoxního, je podmíněn zralostí centrální nervové sousty (CNS), která zabezpečuje souhru mezi různými procesy probíhajícími vorganismu dítěte. Nevhodné zásahy do spánkových cyklů aprobouzení dítěte mohou vytváření této důležité souhry narušovat. To má pak nepříznivý vliv na další vývoj spánku.

Co je pro zdravý vývoj spánku důležité

Je potřebné, aby rodiče uměli spánek svého dítěte rozlišovat, anenarušovali klidný nebo paradoxní spánek dítěte, nebo je dokonce vtěchto dvou spánkových stavech nebudili. Pokud musí znějakého důvodu dítě probudit (např. při neprospívání dítěte knakrmení), měli by počkat, až stav klidného nebo paradoxního spánku odezní, aprobudit ho vnediferencovaném spánku, kdy dítě není zcela klidné azároveň nejsou patrné žádné oční pohyby.

Rodiče by také neměli hned zasahovat, když se udítěte vyskytují během spánku větší pohyby. To je uněkterých dětí za paradoxního spánku příznačné aneznamená to, že se sdítětem něco nepříznivého děje. Není proto dobré dítě hned zklidňovat. Zásah dospělého může spánek dítěte narušit aprobudit ho.

Jak už jsme uvedli, nejmenší děti většinu doby prospí, ato bez ohledu na to, zda je den nebo noc. Postupně by se však spánek měl soustřeďovat do nočních hodin. Tomu by měli rodiče napomáhat tím, že od počátku budou vytvářet odlišné prostředí za noci aza dne. Například když vnoci děťátko krmí nebo ho přebalují, měli by svítit jen malou lampičkou, aby místnost nebyla osvětlena tak jako za dne. Dítě by se také mělo naučit, že vnoci, když je tma, si sním nebude nikdo povídat ahrát.

Děťátko bychom vnoci neměli budit na krmení, pokud je zdravé aprospívá. Je totiž prokázáno, že děti, které se vnovorozeneckém období často vnoci krmily, byly schopny spát celou noc bez přerušení až vpozdějším věku než děti, které byly vnoci krmeny méně často.

Odborníci na poruchy spánku také upozorňují, že je nevhodné, aby děťátko usínalo při krmení vnáručí. Během prvního měsíce se tomu asi někdy nevyhneme, ale vprůběhu druhého měsíce již děti po nakrmení hned neusínají. Není pak vhodné chovat je vnáručí, dokud neusnou. Vytvořil by se tím nezdravý rituál pro usínání apostupně by dítě neumělo usnout jinak, než když bude například kojené abudeme je chovat. Hrozí pak nebezpečí, že bude vyžadovat takový postup po každém probuzení ausínání.

Řekli jsme si, že na naše malé bychom neměli vnoci mluvit. Neznamená to však, že se nebudeme děťátku věnovat, když začne plakat. Nemůžeme totiž vědět, co mu schází ajak na ně budě působit, ponecháme-li ho během noci vpláči. Zpsychologického hlediska je pro dítě důležité, abychom vněm vytvářeli pocit jistoty, že ho nikdy neopustíme. Ponecháme-li dítě samotné vpláči, můžeme ho této jistoty zbavovat. Mimo to pláč dítě vyčerpává, ato může působit rušivě na spánek, který se později dostaví.

Co dělat, když děťátko vnoci pláče

Nejdříve bychom se měli pokusit zjistit, co děťátku asi chybí, například jak dlouhá doba uplynula od posledního krmení anemůže-li být hladové, nepotřebuje-li přebalit, zda mu není horko atd. Pokud se nenajde příčina pláče, měli bychom se snažit nechat dítě vpostýlce, položit je na zádíčka ajen dotykem– hlazením, držením za ručičku nebo položením své ruky na jeho hrudníček– se snažit je uklidnit. Dítě nedoporučujeme vnoci chovat, protože vnáručí dospělého nemůže zaujmout polohu, která je pro spánek přirozená apro jeho nerušený průběh vhodná. Pěstovali bychom tím také nevhodný rituál, který kvytvoření zdravého spánku rozhodně nevede.

Děti obvykle zklidní tzv. nenutritivní (nevýživové) sání. Ktomu je nejvhodnější dudlíček, proto bychom ho mohli zkusit nabídnout. Živějším adráždivějším dětem pomůže omezení pohybů tím, že je zabalíme do peřinky či dečky. Můžeme také omezit prostor vpostýlce avytvořit děťátku „hnízdečko“ pomocí podlouhlých polohovacích polštářů.

Jaká poloha je pro spánek dítěte nejzdravější?

Nejmenší děti, které neumějí změnit úmyslně svou polohu, mají spát na zádíčkách. Některá miminka mají problémy sčastým ublinkáváním, atak je možné, že jim bude doporučena, alespoň vdobě po nakrmení, poloha na boku. Je to ztoho důvodu, aby dítě zvratky nevdechlo aneudusilo se jimi. Ale ikdyž leží děťátko na zádech, má hlavičku vždy stočenou ke straně, jak již bylo ukázáno na obrázku1, atak zvratky mohou spusinky vytékat.

Rozhodně se nedoporučuje nechávat spát nejmenší děti na bříšku. Neumějí se přemístit zpoblinkaného místa okousek dál apři nádechu tak mohou zvratky snadno vdechnout. Vpoloze na bříšku mají miminka také těžiště na hlavičce ana hrudníčku, který je tak stísněn, což je nepříznivé pro optimální dýchání dítěte.

Individuální rozdíly ve spánku

Už mezi nejmenšími dětmi jsou ve spánku velké individuální rozdíly. Některé děti jsou velcí spáči, jiné tolik spánku nepotřebují. Některé děti spí klidněji, spánek mají méně přerušovaný, jiné mají během spánku hodně pohybů nebo se ze spánku častěji budí. Doporučit zcela jednoznačné postupy, které by pomáhaly dobrému spánku stejně uvšech dětí, nejde. Proto je velmi důležité, aby rodiče své dítě znali avěděli, za jakých podmínek jejich děťátko lépe spí, atakové podmínky mu vytvářeli.

Bdění

Podobně jako spánek ani bdění není jednotný stav. Novější literatura rozlišuje unejmenších dětí klidné bdění, během kterého dítě má očka široce otevřená, leží téměř bez pohybů apravidelně dýchá. Dalo by se říci, že děťátko je plně soustředěné. Toto bdění se unejmenších dětí vyskytuje jen krátce, ato nejčastěji po začátku krmení.

Vedle klidného bdění se rozlišuje další stav bdění, během kterého jsou očka otevřená, ale pohled děťátka není tak soustředěný adítě je živé, hodně se pohybuje. Proto se tento stav bdění nazývá bdění spohyby. Také toto bdění je vprvních týdnech života velmi krátké.

Krátké chvilky bdění našich nejmenších bychom neměli promarnit aměly bychom se děťátku plně věnovat, zejména když se nachází ve stavu klidného bdění. Měli bychom sním navázat zrakový kontakt apovídat si sním. Jsou to velice důležité chvilky vzájemného poznávání. Jak by takové povídání smiminkem mělo vypadat, si popíšeme později, kdy budeme mluvit ocitovém asociálním vývoji.

Pláč

Pláč je dalším důležitým chováním každého miminka. Neumí svého pečovatele nijak jinak přivolat než právě pláčem. Pláč tedy patří mezi dorozumívací prostředky nejmenších dětí. Je důležité pláč takto chápat azbytečně se jím netrápit. Rodiče si často myslí, že děťátko pláče, protože ho něco bolí. Většinou však tomu tak není. Příčiny pláče jsou různé: dítě může plakat zhladu, nebo je mu horko či zima, nebo se cítí příliš samo, nebo je naopak unavené, když mu jeho okolí nedopřeje chvíli klidu.

Obr.2 Bez pláče to nejde

Pravý důvod pláče bychom se měli pokusit odhalit podle podmínek, za jakých se pláč vyskytne, apodle stavu chování, vkterém dítě je. Je dobré vědět, že některá miminka hodně pláčou anemusí to být známkou nějaké abnormity. Centrální nervový systém děťátka není ještě dostatečně zralý, aby dobře řídil aorganizoval stavy jeho chování, aděťátko si zkrátka se svým chováním neumí samo poradit, aje proto nespokojené, jako to na obrázku 2.

To vše se zlepší kolem 3. měsíce života, jak se otom zmíníme vkapitole věnované dalšímu věkovému období. Je potřebné si toto uvědomit, což pomůže rodičům, aby ve svém přístupu kplačícímu potomkovi byli klidní atrpěliví.

Důležité je zachovat klid

Co když se maminka cítí při pláčidítěte unavená avyčerpaná?

Pohybový vývoj

Děťátko bychom neměli chovat ve svislé poloze vnáručí. Když si rodiče takto své malé vezmou třeba na odříhnutí, je potřebné si ho přiložit vysoko krameni, aby si mohlo hlavičku opřít, jako je vidět na obrázku 3. Ani nejmenší miminko však není zcela pasivní, bezvládné, atak si hlavičku na chviličku trochu zvedne, ikdyž ho to stojí hodně námahy (obr.4).

Obr.3 Při chování uramene si novorozeně hlavičku pokládá

Obr.4 Dokáže však hlavičku také krátce zvednout

Dbát na symetrické držení

Poloha na bříšku vdobě bdění

Obr.5 Poloha novorozence na bříšku vdobě bdění

Jemná motorika ruček

Rozumový vývoj

Vývoj řeči

Citový asociální vývoj

Jak nejlépe smiminkem navázat kontakt

První sociální úsměv

Čeho se vyvarovat

Pozor na pocity viny

Co je důležité apotřebné

Pocit bezpečí ajistoty

Dialog mezi dítětem arodičem