Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Bc. Ing. Zuzana Strnadová

Co by měl vědět příjemce dotace

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 7 154. publikaci

Realizace obálky Vojtěch Kočí

Sazba a zlom Jan Šístek

Formát ePub Jan Šístek

Odpovědná redaktorka Ing. Michaela Průšová

Počet stran 192

První vydání, Praha 2019

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2019

ISBN 978-80-271-2697-2 (ePub)

ISBN 978-80-271-2696-5 (pdf)

ISBN 978-80-247-3076-9 (print)

Úvodem

Být příjemcem dotace není lehké. Náročné je v mnoha případech už samotné získání dotace, ale tím to nekončí, ba právě naopak. Pokud se ze žadatele o dotaci stane příjemce dotace, čeká jej další náročné období. Příjemce dotace nejenže musí realizovat účel, na který mu byla dotace poskytnuta, ale musí jej realizovat při současném splnění či dodržení celé řady podmínek a povinností. Navíc se musí smířit s tím, že může být podroben kontrole různých kontrolních orgánů, od poskytovatele přes finanční úřad až třeba po Nejvyšší kontrolní úřad. A ke všemu výše uvedenému musí příjemce dotace počítat ještě s tím, že se může stát, že dotaci nebo její část bude muset nakonec vrátit.

Pro příjemce dotace je proto důležité umět se zorientovat v právních předpisech, které se k poskytování dotací váží, vědět, jak předcházet případným problémům a jak mohou být jeho případná pochybení řešena a kým. Získat tyto informace mu může pomoci právě tato kniha, jejíž záměrem je příjemce upozornit na vše potřebné, co by měl vědět.

Příjemce dotace by měl především vědět, z jakého zdroje mu byla dotace poskytnuta, neboť tato skutečnost ovlivňuje samozřejmě to, v rámci kterých právních předpisů se bude při použití dotace pohybovat. Konkrétně pak to, jakým způsobem o dotaci žádat, jakým právním aktem je dotace poskytována, jaká jsou jeho práva a povinnosti, jak vůči němu může postupovat poskytovatel apod.

Kniha nabízí ucelený pohled na poskytování dotací ze státního rozpočtu, a to v režimu rozpočtových pravidel a v režimu některých zvláštních právních předpisů. Zabývá se problematikou právního aktu, kterým jsou dotace ze státního rozpočtu poskytovány, a jeho obsahovanými náležitostmi. Právní akt o poskytnutí prostředků (rozhodnutí, dohoda, smlouva) je pro příjemce dotace bezpochyby tím nejdůležitějších dokumentem vytvářejícím právní rámec použití dotace jako takové a zavazujícím příjemce dotace k plnění celé řady podmínek a povinností, jejichž nedodržení může být pro příjemce dotace problém.

Další oblastí, na kterou se kniha zaměřuje, je právě řešení případných problémů s plněním podmínek a povinností stanovených právním aktem o poskytnutí prostředků ze státního rozpočtu. Do určitého časového okamžiku mohou být tyto problémy řešeny bez případného následného postihu z iniciativy příjemce dotace a kniha se pokouší dát návod, jak by příjemce dotace měl postupovat. Od určitého okamžiku řešení případných problémů s plněním podmínek a povinností stanovených právním aktem o poskytnutí prostředků ze státního rozpočtu přechází buďto na poskytovatele, nebo na finanční úřad.

Postupy poskytovatele vůči příjemci dotace jsou další důležitou oblastí, které se kniha věnuje. Jsou zde dopodrobna rozebrány postupy poskytovatele především podle rozpočtových pravidel a vše je doplněno soudní judikaturou, která dává návod pro jejich správné využití.

Kniha přináší rovněž informace týkající se poskytování dotací ze státních fondů a upozorňuje na specifika, která se těchto dotací týkají.

Další důležitou oblastí, které se kniha věnuje, jsou postupy finančního úřadu vůči příjemci dotace, tedy tzv. správa odvodů za porušení rozpočtové kázně. Je zde dán ucelený výklad k tomu, co se rozumí porušením rozpočtové kázně, a k tomu, jak finanční úřad při zjištění porušení rozpočtové kázně postupuje, s případnými odkazy na metodiku orgánů finanční správy.

Výklady týkající se všech shora uvedených oblastí jsou doplněny relevantní judikaturou Nejvyššího správního soudu, která je v této oblasti opravdu bohatá. Co se toho týče, lze říci, že v současné době se již Nejvyšší správní soud vyslovil ke všem nejdůležitějším výkladovým problémům se správou dotací souvisejících, což je zcela jistě k užitku všem zúčastněným stranám.

S ohledem na to, jakým oblastem se kniha věnuje, mohou v ní odpovědi na své otázky najít nejen příjemci dotací, ale i poskytovatelé či pracovníci finančních úřadů.

1.Poskytování účelově určených prostředků z veřejných zdrojů

Účelově určené prostředky formou dotací, návratných finančních výpomocí apod. mohou být právnickým nebo fyzickým osobám poskytovány buďto ze státních zdrojů, tj. ze státního rozpočtu, státních finančních aktiv, Národního fondu, státních fondů, nebo ze zdrojů územních, tj. z rozpočtu územního samosprávného celku, městské části hlavního města Prahy, svazku obcí.

Základem právní úpravy poskytování účelově určených prostředků ze státního zdrojů je zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů (dále též „rozpočtová pravidla“). Základem právní úpravy poskytování účelově určených prostředků ze zdrojů územních je zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o územních rozpočtech“).

Publikace se věnuje problematice účelově určených prostředků poskytovaných ze státních zdrojů, konkrétně ze státního rozpočtu a státních fondů.

2.Poskytování dotací anávratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

2.1Dotace anávratné finanční výpomoci poskytované ze státního rozpočtu

Převážná část účelově určených prostředků ze státního rozpočtu je poskytována vrežimu rozpočtových pravidel, konkrétně ustanovení §14 a§14g až §14q. Vrežimu tohoto zákona atěchto ustanovení jsou ze státního rozpočtu účelově určené prostředky poskytovány formou dotací nebo návratných finančních výpomocí.

Dotací se dle ustanovení §3 písm.a) rozpočtových pravidel rozumí, mimo jiné, peněžní prostředky státního rozpočtu poskytnuté právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený účel. Návratnou finanční výpomocí (dále též „NFV“) se dle ustanovení §3písm.b) rozpočtových pravidel rozumí, mimo jiné, prostředky státního rozpočtu poskytnuté, nestanoví-li zvláštní zákon jinak, bezúročně právnickým nebo fyzickým osobám na stanovený účel, které je povinen jejich příjemce vrátit do státního rozpočtu.

Pro dotace iNFV je charakteristická jejich účelovost. Rozdíl mezi dotací aNFV je zřejmý. Dotace jsou svým charakterem nevratnou formou podpory, tedy za předpokladu splnění všech požadavků na použití dotace kladených, zatímco NFV jsou svým charakterem návratnou formou podpory vždy, ato ipři splnění všech požadavků na jejich použití kladených.

Součástí peněžních prostředků dotace nebo NFV poskytnuté ze státního rozpočtu mohou být ipeněžní prostředky kryté zrozpočtu Evropské unie nebo peněžní prostředky kryté prostředky zNárodního fondu[1] uvedené vustanovení §44 odst.2 písm.b), d), f) ah) rozpočtových pravidel[2]. Na tyto peněžní prostředky je nahlíženo jako na prostředky poskytnuté ze státního rozpočtu.

2.2Poskytování dotací anávratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

Dne 1. 1. 2018 nabyl účinnosti zákon č. 367/2017Sb., kterým se mění zákon č. 218/2000Sb., orozpočtových pravidlech aozměně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů, adalší související zákony (dále jen „zákon č. 367/2017Sb.“), kterým byl výrazným způsobem upraven proces poskytování dotací aNFV ze státního rozpočtu. Zpohledu poskytovatele se tento proces stal administrativně náročnějším, zpohledu žadatele zase transparentnějším.

Dle rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017 poskytovatel oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu rozhodoval na základě podané žádosti, jejíž náležitosti byly dány ustanovením §14 odst.3 rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31.12. 2017. Vpřípadě, že poskytovatelem bylo žádosti vyhověno, bylo vydáno rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV dle ustanovení §14 odst.4 rozpočtových pravidel ve znění účinném do 31. 12. 2017. Na toto rozhodnutí se nevztahovaly obecné předpisy osprávním řízení abylo vyloučeno jeho soudní přezkoumání. Vpřípadě, že žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu vyhověno nebylo, žádné rozhodnutí již poskytovatelem vydáváno být nemuselo. Postup poskytovatele vpřípadě nevyhovění žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu již rozpočtová pravidla ve znění účinném do 31.12.2017 neřešila. Nejvyšší správní soud sice ve svém rozsudku ze dne 30. 9. 2015, č. j. 9 Ads 83/2014– 46, č. 3324/2016Sb. NSS[3] učinil závěr, že rozhodnutí oneposkytnutí dotace nebo NFV (resp. rozhodnutí ozamítnutí žádosti) na rozdíl od rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV podléhá soudnímu přezkumu, nicméně vzhledem ktomu, že žádné rozhodnutí oneposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu poskytovatelem vydáváno nebylo, nebylo ani vůči čemu se bránit.

Od 1. 1. 2018 se proces poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu řídí novými ustanoveními §14g až §14q rozpočtových pravidel. Náležitosti žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV jsou upraveny inadále v§14 odst.3 rozpočtových pravidel, povinné inepovinné náležitosti rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV pak vustanovení §14odst.4 až 7 rozpočtových pravidel.

Pokud některé otázky týkající se poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu rozpočtová pravidla neupravují, pak poskytovatel postupuje podle zákona č. 500/2004Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů[4] (dále jen „správní řád“). Použití některých ustanovení správního řádu však rozpočtová pravidla výslovně vylučují. Vyloučeno je použití ustanovení §37 odst.3, §41, §45 odst.2 a4, §71 odst.3, §80 odst.4 písm.b) až d), §140odst.2 a§146 správního řádu.

Řízení oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu vede poskytovatel. Poskytovat dotace nebo NFV ze státního rozpočtu může dle §14 odst.2 rozpočtových pravidel pouze ústřední orgán státní správy[5], Úřad práce České republiky[6], Akademie věd České republiky[7], Grantová agentura České republiky[8], Technologická agentura České republiky[9] nebo případně organizační složka státu, kterou určí zvláštní zákon (např. Česká rozvojová agentura). Jiné subjekty než výše uvedené poskytovatelem dotace nebo NFV ze státního rozpočtu být nemohou.

Řízení oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu sice vede poskytovatel, nicméně ten vsouladu sustanovením §14g rozpočtových pravidel může provedením některých svých činností, které vrámci řízení oposkytnutí dotace nebo NFV provádí, pověřit někoho jiného (jiný subjekt). Tímto jiným subjektem může být buďto nějaká právnická osoba, nebo jiná organizační složka státu. Kpověření dochází uzavřením veřejnoprávní smlouvy[10] za využití postupu dle §160 správního řádu. Není ale možné, aby poskytovatel právnickou osobu nebo jinou organizační složku státu veřejnoprávní smlouvou pověřil kvyhlášení výzvy kpodání žádosti akvlastnímu vydání rozhodnutí. Výzva kpodání žádosti tedy musí být vyhlášena astejně tak rozhodnutí oposkytnutí či neposkytnutí dotace nebo NFV musí být vydáno přímo poskytovatelem. Jiná osoba odlišná od poskytovatele tak může být pověřena například ktomu, aby prováděla věcné vyhodnocení podaných žádostí, aby žadatele vyzývala kodstraňování vad podaných žádostí, aby připravovala podklady pro vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV apod.

Účastníkem řízení oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu je podle ustanovení §14i rozpočtových pravidel jenom apouze žadatel odotaci.

2.2.1Výzva kpodání žádosti

Proces poskytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu začíná vyhlášením výzvy kpodání žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu poskytovatelem.

Výzvu kpodání žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu je poskytovatel povinen zveřejnit způsobem umožňujícím dálkový přístup sdostatečným časovým předstihem, minimálně však po dobu 30 dnů před uplynutím lhůty pro podávání žádostí touto výzvou stanovenou.

Co vtakové výzvě musí být poskytovatelem uvedeno, vyplývá zustanovení §14j odst.1 a2 rozpočtových pravidel.

Ve výzvě kpodání žádosti je poskytovatel povinen uvést její věcné zaměření, tj. specifikaci oblasti, kam bude podpora formou poskytovaných dotací nebo NFV směřována.

Dále je poskytovatel povinen ve výzvě uvést okruh oprávněných žadatelů, tj. množinu subjektů, které mohou vrámci této výzvy kpodání žádosti odotaci nebo NFV žádat. Stanovení okruhu oprávněných subjektů je zcela vkompetenci poskytovatele. Pokud je žádost oposkytnutí dotace nebo NFV podána žadatelem, který do okruhu oprávněných žadatelů nespadá, poskytovatel otéto žádosti nerozhoduje, ale vsouladu sustanovením §14j odst.4 písm.b) rozpočtových pravidel řízení oposkytnutí dotace nebo NFV usnesením zastaví.

Ve výzvě kpodání žádosti pak samozřejmě musí být poskytovatelem uvedena lhůta, ve které je možno žádosti podávat. Kžádostem oposkytnutí dotace nebo NFV, které jsou podány před zveřejněním výzvy, může-li vůbec takováto situace reálně nastat, poskytovatel nepřihlíží. Vpřípadech, kdy je žádost oposkytnutí dotace nebo NFV podána po lhůtě stanovené výzvou kpodání žádosti, poskytovatel dle ustanovení §14j odst.4 písm.a) rozpočtových pravidel usnesením řízení zastaví.

Kromě výše uvedených náležitostí může výzva kpodání žádosti obsahovat ipřípadné další požadavky, které poskytovatel na žadatele odotaci nebo NFV má, ainformaci otom, jaké další podklady musí žadatel spolu sžádostí doložit, aby mohl poskytovatel ožádosti rozhodnout.

Výzva kpodání žádosti musí dále obsahovat informace omožnosti postupu podle ustanovení §14k odst.1, 3 a4, §14l a§14p rozpočtových pravidel.

Dle ustanovení §14k odst.1 rozpočtových pravidel, trpí-li žádost oposkytnutí dotace nebo NFV vadami, může poskytovatel žadatele vyzvat kjejich odstranění, pokud to výslovně uvedl ve výzvě kpodání žádosti. Zda bude umožněno odstraňovat vady podané žádosti či nikoliv, je tedy, jak vyplývá zvýše uvedeného, zcela na rozhodnutí poskytovatele, který musí zvážit předpokládané počty na základě výzvy podaných žádostí ato, zda případné vyzývání kodstranění vad pro něj nebude přílišnou administrativní zátěží zbytečně prodlužující proces řízení oposkytnutí dotace nebo NFV. Tato úprava uvedená vrozpočtových pravidlech je idůvodem vyloučení použití ustanovení §37 odst.3[11] a§45 odst.2[12] správního řádu vrámci řízení oposkytnutí dotace[13].

Dle ustanovení §14k odst.3 rozpočtových pravidel může poskytovatel kdykoliv vprůběhu řízení vyzvat žadatele odotaci nebo NFV kdoložení dalších podkladů nebo údajů nezbytných pro vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace, pokud to výslovně uvedl ve výzvě kpodání žádosti. Rozhodnutí ovýše uvedeném je opět na úvaze poskytovatele, který musí zvážit administrativní zátěž, kterou by takovéto vyzývání pro něj znamenalo.

Dle ustanovení §14k odst.4 rozpočtových pravidel může poskytovatel, pokud to výslovně uvedl ve výzvě kpodání žádosti, žadateli odotaci nebo NFV doporučit úpravu žádosti, lze-li předpokládat, že upravené žádosti bude vyhověno.

Pokud poskytovatelem nebude výzvou kpodání žádosti připuštěno odstraňování vad žádosti, dokládání dalších podkladů aupravování žádosti, musí žadatel dbát na to, aby jím podaná žádost odpovídala výzvou stanoveným požadavkům, jinak si cestu kposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu může uzavřít.

Poskytovatel rovněž musí ve výzvě kpodání žádosti uvést, zda vsituacích, kdy vobdobí

po podání žádosti do vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV žadatel zemře nebo zanikne, bude vřízení oposkytnutí pokračovat spřípadnými právními nástupci žadatele. Pokud tato možnost nebude výzvou kpodání žádosti poskytovatelem připuštěna, tak vpřípadě, že žadatel odotaci nebo NFV zemře nebo zanikne přede dnem vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV, poskytovatel dle §14l rozpočtových pravidel řízení zastaví. Lze předpokládat, že se tak stane opět usnesením, byť to vtomto případě není rozpočtovými pravidly stanoveno.

Dále by poskytovatel měl ve výzvě kpodání žádosti uvést, zda vpřípadech, kdy již pravomocně rozhodl ozamítnutí či částečném zamítnutí žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV, může nastat, že následně vydá rozhodnutí nové, kterým bude ipřes předchozí zamítavé rozhodnutí dotace nebo NFV nakonec zcela nebo zčásti poskytnuta. Vydání nového rozhodnutí je umožněno ustanovením §14p rozpočtových pravidel.

Vsouvislosti svýzvou kpodání žádosti lze upozornit na rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 7/2018– 39, (resp. rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 8/2018– 37, publ. pod č. 3757/2018Sb. NSS), ve kterém Nejvyšší správní soud řešil otázku, zda je výzva kpodání žádosti úkonem, který lze napadat žalobou před správními soudy. Žalobce vrámci podané žaloby zpochybňoval poskytovatelem ve výzvě kpodání žádosti vymezený okruh oprávněných žadatelů odotaci, do kterého díky své právní formě nespadal, což považoval za diskriminační. Dle žalobce tím, že byl zbaven práva ucházet se oveřejné finanční prostředky, došlo kjeho ohrožení asoučasně knarušení hospodářské soutěže, neboť jeho konkurent může podmínky předmětného dotačního titulu splnit adotaci získat. Nejvyšší správní soud učinil závěr, že výzva je úkonem veřejné správy, který nelze napadat před správními soudy.

Rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 23. 5. 2018, č. j. 6 Afs 7/2018– 39, www.nssoud.cz: „[15] Výzva kpodávání žádostí odotaci je tedy (zjednodušeně řečeno) dokument dotační politiky státu, vněmž vrámci schváleného dotačního programu příslušný orgán vyzývá zájemce odotace kpředkládání žádostí astanoví, vjakém období lze žádosti podávat, jaký objem finančních prostředků bude přerozdělen, komu ana co lze dotaci poskytnout. Tato výzva tak relativně obecně nastavuje některá pravidla poskytování dotací amíří proti blíže neurčenému okruhu adresátů (byť může stanovovat určité požadavky na osoby, kterým lze dotaci poskytnout, není adresována konkrétním subjektům). Konkrétní práva apovinnosti při poskytování dotace stanoví až rozhodnutí oposkytnutí dotace podle §14 odst.4 zákona č. 218/2000Sb., orozpočtových pravidlech aozměně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů (dále jen „rozpočtová pravidla“). Až zde se jedná oúkon správního orgánu adresovaný určitému subjektu azasahující do jeho práv. (…) [18] Soudní kontrola veřejné správy není bezbřehá. Existují oblasti činnosti veřejné správy, jejichž kontrola podléhá jiným mechanismům. Správní soudnictví je vyhrazeno ochraně veřejných subjektivních práv (§2 s. ř. s.). Rozhodování otom, jaké oblasti veřejného zájmu budou podporovány, za jakých podmínek ajakým subjektům (zda soukromým či veřejným, zda podnikatelským či nepodnikatelským atd.) bude možné veřejné prostředky poskytnout, je otázkou politickou asprávní soudy nemohou do této činnosti státu zasahovat. Teprve při rozhodování okonkrétních právech apovinnostech konkrétních adresátů ojejich žádosti oposkytnutí dotace je soudní přezkum možný (možnost přezkumu rozhodnutí oneposkytnutí dotace dovodil rozšířený senát Nejvyššího správního soudu vrozsudku ze dne 30. 9. 2015, č. j. 9 Ads 83/2014– 46). Jinými slovy až na podkladě dříve nastavených pravidel může soud přezkoumávat, zda při rozhodování oneposkytnutí dotace není postupováno svévolně azda jsou dodržována pravidla, která si stát sám nastavil. Do té doby skutečně existuje určitý prostor pro relativně volnou úvahu státu, co bude či nebude podporovat. Zásadně tedy před rozhodnutím podle §14 rozpočtových pravidel nepřipadá soudní přezkum vprocesu čerpání dotací vúvahu. (….)[20] Sohledem

na shora uvedené Nejvyšší správní soud uzavírá, že závěr, dle něhož Výzva je úkonem veřejné správy, který nelze napadat před správními soudy, neporušuje čl. 36 Listiny základních práv

asvobod ačl. 6 Úmluvy oochraně lidských práv azákladních svobod, apostupem městského soudu nebyla stěžovateli nezákonně odepřena soudní ochrana.“

2.2.2Žádost oposkytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

Po zveřejnění výzvy kpodání žádosti mohou subjekty spadající do okruhu oprávněných žadatelů, ve výzvou stanovené lhůtě, podávat žádosti. Jen takto podané žádosti se mohou stát předmětem posouzení ze strany poskytovatele, zda žádosti vyhovět, či nikoliv.

Pokud je žádost znějakého důvodu podána před zveřejněním výzvy, tak poskytovatel ktakovéto žádosti dle ustanovení §14j odst.3 rozpočtových pravidel nepřihlíží. Pokud je žádost podána po výzvou stanovené lhůtě, poskytovatel dle ustanovení §14j odst.4 písm.a) rozpočtových pravidel usnesením řízení oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu zastaví.

Kzastavení řízení oposkytnutí dotace nebo NFV poskytovatel vsouladu sustanovením §14j odst.4 písm.b) rozpočtových pravidel přistoupí rovněž vpřípadě podání žádosti subjektem, který neodpovídá okruhu oprávněných žadatelů odotaci nebo NFV uvedených ve výzvě kpodání žádosti. Kzastavení řízení dojde usnesením.

Jakým způsobem mají či mohou být žádosti podávány? Rozpočtová pravidla to neupravují, pouze je vyloučeno ústní podání do protokolu. Vdůvodové zprávě kzákonu č.367/2017Sb., kterým se mění zákon č.218/2000Sb., orozpočtových pravidlech aozměně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů, adalší související zákony (dále jen „Důvodová zpráva kzákonu č.367/2017Sb.“), je uvedeno: „Vzhledem ktomu, že řízení oposkytnutí dotace bude vzásadě podléhat správnímu řádu, vztahuje se na podání žádosti i§37 odst.4 správního řádu. Všechny způsoby uvedené v§37 odst.4 správního řádu jsou použitelné svýjimkou podání žádosti ústně do protokolu. Při velkém množství žádostí ajejich relativní složitosti není možné, aby žadatelé odotaci chodili kposkytovatelům dotací ažádosti diktovali ústně do protokolu.“

Způsob podání žádosti je obvykle konkretizován vlastní výzvou kpodání žádosti. Není-li stanoven, může být žádost vsouladu sustanovením §37 odst.4 správního řádu podána písemně nebo velektronické podobě podepsané zaručeným elektronickým podpisem. Žádost je možno učinit rovněž za využití jiných technických prostředků bez použití zaručeného elektronického podpisu. Vtom případě však musí být do 5 dnů potvrzena, popřípadě doplněna písemně nebo velektronické podobě se zaručeným elektronickým podpisem. Žádost lze samozřejmě podat iprostřednictvím datové schránky, neboť podání učiněné prostřednictvím datové schránky má stejné účinky jako podání učiněné písemně apodepsané[14].

Co taková žádost oposkytnutí dotace nebo NFV musí obsahovat? Jak již bylo uvedeno, náležitosti žádosti jsou dány ustanovením §14 odst.3 rozpočtových pravidel.

Zežádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ze státního rozpočtu musí být zřejmé, kým je žádost podávána, tedy kdo je žadatelem akomu je podávána, tedy kdo je poskytovatel. Žadatel, který je fyzickou osobou, musí do žádosti uvést své jméno, příjmení, datum narození, rodné číslo (bylo-li přiděleno) aadresu trvalého pobytu. Žadatel, který je fyzickou osobou podnikající, uvede také své identifikační číslo. Žadatel, který je právnickou osobou, uvede svůj název, adresu sídla asvé identifikační číslo adále osoby, které jménem právnické osoby jednají jako statutární orgán nebo na základě udělené plné moci, aosoby, které vní mají podíl, aosoby, vkterých má právnická osoba podíl, avýši tohoto podílu.

Žadatel musí do žádosti rovněž uvést požadovanou částku, účel, na který chce dotaci nebo NFV použít, alhůtu, vníž chce tohoto účelu dosáhnout. Pokud poskytovatel ve výzvě požadoval předložení dalších podkladů nutných pro rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV, musí být tyto součástí podané žádosti.

Poslední povinnou náležitostí žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV je identifikace výzvy, na základě které je žádost podávána.

Žadatel odotaci nebo NFV by si při vypracování žádosti měl uvědomit, že podaná žádost slouží poskytovateli nejen jako podklad pro rozhodnutí otom, zda dotace či NFV bude, či nebude poskytnuta, ale údaje vní uvedené jsou, vpřípadě, že je žádosti zcela nebo částečně vyhověno, rovněž podkladem pro to, jak bude čerpání prostředků poskytovatelem následně nastaveno, tj. jak bude stanoven účel, lhůta kplnění tohoto účelu, výše poskytnuté dotace nebo NFV apřípadné další podmínky. Do žádosti by tedy neměly být žadatelem uváděny skutečnosti, kterým žadatel není schopen dostát.

Pokud je žádost oposkytnutí dotace nebo NFV podána ve stanoveném termínu, žadatelem odpovídajícím okruhu oprávněných žadatelů, avšak trpí vadami, bude další postup poskytovatele záviset na tom, zda byla výzvou kpodání žádosti výslovně stanovena možnost jejich odstraňování, či nikoliv. Rozpočtová pravidla nijak nespecifikují, co se vadami žádosti rozumí, ale lze předpokládat, že by se mělo jednat otakové vady, vjejichž důsledku žádost není způsobilá kprojednání. To může nastat např. vpřípadě, že žádost nemá rozpočtovými pravidly stanovené náležitosti, případně trpí jinými vadami neumožňujícími její projednání.

Vpřípadě, že žádost oposkytnutí dotace nebo NFV trpí vadami avýzvou kpodání žádosti nebyla připuštěna možnost jejich odstranění, pak poskytovatel vsouladu sustanovením §14j odst.4 písm.c) rozpočtových pravidel řízení oposkytnutí dotace nebo NFV usnesením zastaví.

Pokud žádost oposkytnutí dotace nebo NFV trpí vadami avýzvou kpodání žádosti byla výslovně připuštěna možnost jejich odstranění, pak poskytovatel žadatele vyzve kodstranění těchto vad aposkytne mu ktomu přiměřenou lhůtu. Budou-li vady žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV žadatelem ve stanovené lhůtě odstraněny, může být žádost poskytovatelem dále projednávána, posuzována. Když žadatel vady žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV ve lhůtě stanovené výzvou neodstraní, poskytovatel řízení vsouladu sustanovením §14k odst.2 rozpočtových pravidel zastaví. Byť rozpočtová pravidla nestanoví, jakou formu by rozhodnutí ozastavení řízení vtomto případě mělo mít, lze předpokládat, že ivtomto případě bude kzastavení řízení docházet, stejně jako při zastavení řízení podle §14j odst.4 rozpočtových pravidel, usnesením.

Jestliže podaná žádost oposkytnutí dotace nebo NFV netrpí vadami, tj. je způsobilá kprojednání, ale poskytovatel potřebuje pro vydání rozhodnutí získat od žadatele další podklady nebo údaje, může žadatele vsouladu sustanovením §14k odst.3 rozpočtových pravidel kdykoliv vprůběhu řízení kjejich doložení vyzvat astanovit mu ktomu přiměřenou lhůtu. Ovšem samozřejmě pouze vpřípadě, že výzvou kpodání žádosti byla možnost dokládání dalších podkladů nebo údajů výslovně připuštěna. Rozpočtovými pravidly není upraveno, jak by měl poskytovatel postupovat vpřípadě, že požadované podklady nebo informace nejsou na výzvu doloženy nebo jsou doloženy po výzvou stanoveném termínu. Znamenat to může jediné, ato, že ivtěchto případech dojde kposouzení podané žádosti ařízení bude ukončeno vydáním rozhodnutí dle ustanovení §14m odst.1 rozpočtových pravidel. Případné nedoložení podkladů nebo údajů samozřejmě ale může ovlivnit vlastní výrok rozhodnutí.

Pokud možnost vyzývat žadatele kdoložení dalších podkladů nebo údajů nezbytných

pro vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV nebyla výzvou kpodání žádosti připuštěna, kjejich doložení nemůže poskytovatel vyzývat. Poskytovatel pak musí opodaných žádostech rozhodovat pouze na základě podkladů aúdajů, které byly vpodané žádosti uvedeny.

Byla-li výzvou kpodání žádosti připuštěna možnost případných úprav žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV, může poskytovatel žadateli úpravu žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV vsouladu sustanovením §14k odst.4 rozpočtových pravidel doporučit, lze-li současně předpokládat, že upravené žádosti bude následně zcela vyhověno. Vtomto případě rozpočtová pravidla nestanoví, že žadatel bude kúpravě žádosti vyzván se stanovením přiměřené lhůty, ale stanoví, že úprava bude žadateli doporučena. Lze však předpokládat, že ivrámci tohoto doporučení bude poskytovatelem pro úpravu žádosti stanovena přiměřená lhůta. Vyhoví-li žadatel doporučení poskytovatele, bude dále vrámci řízení oposkytnutí dotace nebo NFV posuzována tato upravená žádost. Nevyhoví-li žadatel doporučení poskytovatele, bude vrámci řízení oposkytnutí dotace nebo NFV posuzována žádost původní.

Doporučení od poskytovatele na úpravu žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV je jediná možnost, jak vprůběhu řízení oposkytnutí dotace nebo NFV podanou žádost změnit. Ustanovením §14q odst. 1 rozpočtových pravidel je totiž vyloučeno použití ustanovení §45 odst.4 správního řádu, dle kterého žadatel může zúžit předmět své žádosti nebo vzít žádost zpět. Dle důvodové zprávy kzákonu č.367/2017Sb.: „Upravování žádostí podle libovůle žadatelů by mohlo vést knemožnosti rozhodnout vpřiměřeném čase.“

Vpodstatě ztéhož důvodu je ustanovením §14q odst. 1 rozpočtových pravidel vyloučena možnost vrámci řízení oposkytnutí dotace nebo NFV použít ustanovení §41 správního řádu, které upravuje tzv. navrácení vpředešlý stav, tedy možnost prominout zmeškání úkonu nebo povolení zpětvzetí nebo změny obsahu podání, které by jinak nebylo možno učinit.

Pokud po podání žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV, ale přede dnem vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV poskytovatelem, žadatel, fyzická osoba, zemře, nebo žadatel, právnická osoba, zanikne, bude další postup poskytovatele záviset na tom, zda poskytovatel výzvou kpodání žádosti stanovil pro tyto případy postup odlišný od postupu uvedeného vustanovení §14l rozpočtových pravidel, tj. zda stanovil možnost pokračovat vřízení spřípadným právním nástupcem původního žadatele.

Pokud možnost pokračovat vřízení spřípadným právním nástupcem původního žadatele nebyla výzvou kpodání žádosti stanovena, poskytovatel vsouladu sustanovením §14l rozpočtových pravidel řízení oposkytnutí dotace nebo NFV zastaví. Ani vtomto případě rozpočtová pravidla nestanoví, jakou formu by rozhodnutí ozastavení řízení mělo mít, ale opět lze předpokládat, že ivtomto případě bude kzastavení řízení docházet, stejně jako při zastavení řízení podle ustanovení §14j odst.4 rozpočtových pravidel, usnesením.

Pokud možnost pokračovat vřízení spřípadným právním nástupcem původního žadatele byla výzvou kpodání žádosti připuštěna, pak samozřejmě může být vřízení oposkytnutí dotace nebo NFV pokračováno. Nastane-li situace, že právní nástupce původního žadatele nemá odotaci nebo NFV zájem, pak by měl před vydáním rozhodnutí dle ustanovení §14m rozpočtových pravidel podanou žádost vzít vsouladu sustanovením §66 odst.1 písm.a) správního řádu zpět ařízení oposkytnutí dotace nebo NFV by poté bylo poskytovatelem usnesením zastaveno. Pokud tak neučiní aposkytovatelem bude vydáno rozhodnutí, kterým bude žádosti zcela nebo částečně vyhověno, lze tuto situaci, kdy příjemce nemá vúmyslu účel, na který mu byla dotace nebo NFV poskytnuta, realizovat, řešit za pomoci odnětí dotace nebo NFV dle ustanovení §15 rozpočtových pravidel.

2.2.3Vydání rozhodnutí

Výsledkem řízení oposkytnutí dotace nebo NFV je rozhodnutí vydané dle ustanovení §14m rozpočtových pravidel.

Poskytovatel může opodané žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV rozhodnout trojím způsobem. Vpřípadě, že žádosti oposkytnutí dotace nebo NFV vyhoví, tak rozhodnutím dotaci nebo NFV zcela poskytne. Vpřípadě, že žádosti vyhoví částečně, tak rozhodnutím dotaci nebo NFV zčásti poskytne ave zbytku žádost zamítne. Vpřípadě, že žádosti nevyhoví, rozhodnutím žádost zcela zamítne.

Pro vydání rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV nebo očástečném poskytnutí dotace nebo NFV není rozpočtovými pravidly stanovena žádná lhůta. Navíc je zřízení oposkytnutí dotace vyloučeno použití ustanovení §71 odst.3 správního řádu[15], které upravuje lhůty pro vydání rozhodnutí. Vdůvodové zprávě kzákonu č.367/2017Sb. je ktomu uvedeno: „Dodržet lhůtu 30 dnů pro vydání rozhodnutí není vdotačním řízení vzásadě možné. Bude-li dotace nebo návratná finanční výpomoc ze státního rozpočtu poskytnuta, pak je třeba rozhodnutí vydat bez zbytečných průtahů (§6 odst.1 správního řádu[16]).“

Vzhledem ktomu, že posouzení některých žádostí oposkytnutí dotace nebo NFV může sohledem na povahu věci trvat delší dobu, je rozpočtovými pravidly zpoužití vrámci řízení oposkytnutí dotace nebo NFV vyloučeno iustanovení §80 odst.4 písm.b) až d) správního řádu[17], které se týká opatření proti nečinnosti.

Rozpočtová pravidla stanoví lhůtu pouze pro vydání rozhodnutí, kterým je žádost oposkytnutí dotace nebo NFV zcela zamítnuta. Dle ustanovení §14n odst.1) rozpočtových pravidel je takovéto rozhodnutí nutno vydat nejpozději do 30 dnů ode dne, kdy poskytovatel vydal veškerá rozhodnutí, kterými byly finanční prostředky poskytnuty, přičemž jeho vydání dříve není tímto samozřejmě vyloučeno.

Doručování rozhodnutí vydaných dle ustanovení §14m rozpočtových pravidel není rozpočtovými pravidly upraveno, tudíž lze využít jakýkoliv způsob daný správním řádem. Rozhodnutí, kterým se žádost oposkytnutí dotace nebo NFV zcela zamítá, lze navíc vsouladu sustanovením §14h rozpočtových pravidel doručit iveřejnou vyhláškou[18], ale pouze způsobem umožňujícím dálkový přístup (uveřejněním na elektronické úřední desce poskytovatele).

Udotací se spoluúčastí zEvropských strukturálních ainvestičních fondů je nutno upozornit na úpravu uvedenou vustanovení §18 odst.6 písm.c) zákona č.248/2000Sb., opodpoře regionálního rozvoje, ve znění pozdějších předpisů[19] (dále jen „zákon opodpoře regionálního rozvoje“), ze které vyplývá možnost doručování, ato nejen rozhodnutí vřízení oposkytnutí dotace nebo NFV, prostřednictvím Monitorovacího systému 2014+[20] (dále jen „ MS 2014+“). MS 2014+[21] je informačním systémem pro monitorování Evropských strukturálních ainvestičních fondů vprogramovém období 2014–2020 ajeho správcem je Ministerstvo pro místní rozvoj. Dle ustanovení §18 odst.18 zákona opodpoře regionálního rozvoje se dokument, který je doručován prostřednictvím MS 2014+, považuje za doručený vokamžiku, kdy se do systému přihlásí žadatel nebo jím pověřená osoba, která má sohledem na rozsah svého oprávnění vrámci monitorovacího systému přístup kdokumentu. Vpřípadě, že se tato osoba do systému nepřihlásí ve lhůtě 10 dnů ode dne, kdy byl dokument (např. právě třeba rozhodnutí vřízení oposkytnutí dotace nebo NFV) do systému vložen, pak nastává fikce doručení adokument se považuje za doručený posledním dnem této lhůty.

Řízení oposkytnutí dotace nebo NFV je řízením jednostupňovým, protože proti rozhodnutí poskytovatele vydanému podle §14m rozpočtových pravidel se nelze odvolat ani proti němu nelze podat rozklad[22]. Podání odvolání, resp. rozkladu, je vyloučeno ustanovením §14q odst.2 rozpočtových pravidel. Toto rozhodnutí tedy nabývá právní moci jeho oznámením (doručením) příjemci.

Ustanovení §14q odst.2 rozpočtových pravidel nepřipouští ani případnou obnovu řízení nebo přezkumné řízení. Jedinou výjimkou je připuštění uspokojení změnou nebo zrušením rozhodnutí vydaného dle §14m rozpočtových pravidel vpřezkumném řízení dle §153 odst.1 písm.a) správního řádu vpřípadě podání správní žaloby.

2.3Rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

Dotace nebo NFV je žadateli poskytována rozhodnutím oposkytnutí nebo částečném poskytnutí dotace nebo NFV[23] (dále jen „rozhodnutí oposkytnutí dotace“), které vytváří právní rámec vlastního použití této dotace nebo NFV.

Pokud se ze žadatele odotaci nebo NFV ze státního rozpočtu stane příjemce dotace nebo NFV, je potřeba, aby rozhodnutí oposkytnutí dotace avšemu, co je vněm uvedeno, věnoval náležitou pozornost, neboť přehlédnutí, byť zdánlivé, maličkosti může příjemce následně svými důsledky nemile překvapit. Do rozhodnutí oposkytnutí dotace poskytovatel uvádí veškeré své požadavky na použití poskytnutých prostředků, přičemž nesplnění či porušení těchto požadavků může vést např. knevyplacení dotace nebo její části nebo kporušení rozpočtové kázně apřípadnému následnému uložení odvodu za porušení rozpočtové kázně apříslušného penále.

Rozhodnutím oposkytnutí dotace je stanoveno nejen to, vjaké výši je dotace nebo NFV příjemci poskytována ana co, ale současně je vněm uvedeno množství podmínek apovinností, za kterých je vůbec možno tuto dotaci nebo NFV ze strany příjemce používat ajaké jsou důsledky jejich nesplnění. Bez důkladného seznámení se sobsahem rozhodnutí oposkytnutí dotace se tedy příjemce dotace nebo NFV neobejde.

Povinnost plnit rozhodnutím oposkytnutí dotace stanovené podmínky je, jak vyplývá zjudikatury Nejvyššího správního soudu, protiváhou dobrodiní státu ve formě poskytnutí prostředků zveřejných zdrojů.

Rozsudek Nejvyššího správního soudu ze dne 29. 10. 2009, č.j. 1 Afs 100/2009– 63, č.2332/2011Sb. NSS, www.nssoud.cz: „Podstatné je, že poskytování dotací ze státního rozpočtu je ovládáno vrchnostenským postavením poskytovatele dotace. Ztohoto jeho postavení, na rozdíl od postavení účastníka soukromoprávních vztahů tedy plyne, že může autoritativně rozhodovat opodmínkách poskytnutí dotace, které jsou předmětem jednání mezi ním apříjemcem dotace pouze vté míře, jak stanoví zákon, či limitech, jež stanoví sám poskytovatel dotace. Záleží pak na příjemci dotace, zda tyto podmínky akceptuje. Samotným smyslem aktu přijetí dotace totiž je, že příjemce přijímá určité dobrodiní ze strany státu ajakousi protiváhou tohoto dobrodiní není (na rozdíl od soukromoprávních vztahů) jeho protiplnění ve prospěch poskytovatele dotace, ale právě akceptace podmínek, za nichž je dotace přijímána. Ke stejnému závěru pak dospěl iNejvyšší správní soud vrozsudku ze dne 21. 7. 2015, č.j. 2 Afs 58/20 05– 90 (www.nssoud.cz).“

Pokud je dotace nebo NFV ze státního rozpočtu žadateli zcela nebo zčásti poskytnuta, pak výroková část tohoto rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV dle ustanovení §14m odst.2 rozpočtových pravidel musí obsahovat náležitosti uvedené vustanovení §14 odst.4 písm.c) až h) rozpočtových pravidel amůže obsahovat náležitosti uvedené vustanovení §14 odst.4 písm.i) aj) avustanovení §14 odst.5 až 7 rozpočtových pravidel. Rozhodnutí oposkytnutí dotace musí být písemné. Důležité je zaregistrovat, že výše uvedené povinné inepovinné náležitosti rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo NFV musí být obsaženy ve výrokové části rozhodnutí, anikoliv vodůvodnění.

Příklad rozhodnutí oposkytnutí dotace sevropskou spoluúčastí je uveden vpříloze.

2.3.1Povinné náležitosti rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

Základní náležitosti rozhodnutí oposkytnutí dotace upravuje ustanovení §14 odst.4 rozpočtových pravidel.

Ustanovení §14 odst.4 rozpočtových pravidel

Vyhoví-li poskytovatel žádosti oposkytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci, vydá písemné rozhodnutí, které obsahuje:

b) název aadresu poskytovatele,

c) poskytovanou částku,

d) účel, na který je poskytovaná částka určena,

e) lhůtu, vníž má být stanoveného účelu dosaženo,

Pouze náležitosti uvedené vustanovení §14 odst.4 písm.c) až h) jsou náležitostmi povinnými.

2.3.2Nepovinné náležitosti rozhodnutí oposkytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

2.3.3Ex post aex ante financování, finanční vypořádání

2.3.4Nárok na čerpání dotace nebo návratné finanční výpomoci

2.4Rozhodnutí oneposkytnutí dotace

2.5Nové rozhodnutí

Table of Contents

Úvodem

1. Poskytování účelově určených prostředků z veřejných zdrojů

2. Poskytování dotací a návratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

2.1 Dotace a návratné finanční výpomoci poskytované ze státního rozpočtu

2.2 Poskytování dotací a návratných finančních výpomocí ze státního rozpočtu dle rozpočtových pravidel

2.2.1 Výzva k podání žádosti

2.2.2 Žádost o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

2.2.3 Vydání rozhodnutí

2.3 Rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci ze státního rozpočtu

2.3.1 Povinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

2.3.2 Nepovinné náležitosti rozhodnutí o poskytnutí dotace nebo návratné finanční výpomoci

2.3.3 Ex post a ex ante financování, finanční vypořádání

2.3.4 Nárok na čerpání dotace nebo návratné finanční výpomoci

2.4 Rozhodnutí o neposkytnutí dotace

2.5 Nové rozhodnutí