Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Metabolický syndrom

Nové postupy

Autorský kolektiv:

Prof. MUDr. Richard Češka, CSc.

Prof. MUDr. Miroslav Souček, CSc.

Prof. MUDr. Štěpán Svačina, DrSc.

Doc. MUDr. Alena Šmahelová, Ph.D.

© Grada Publishing, a.s., 2011

Obrázky dodali autoři.

Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2011

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, Praha 7

Odpovědná redaktorka Mgr. Helena Vorlová

1. vydání, Praha 2011

Vydání odborné knihy schválila Vědecká redakce nakladatelství Grada Publishing, a.s.

Názvy produktů, firem apod. použité v této knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků,což není zvláštním způsobem vyznačeno.

Postupy a příklady v knize, rovněž tak informace o lécích, jejich formách, dávkování a aplikaci jsou sestaveny s nejlepším vědomím autorů. Z jejich praktického uplatnění ale nevyplývají pro autory ani pro nakladatelství žádnéprávní důsledky.

ISBN 978-80-247-4092-8 (tištěná verze)

ISBN 978-80-247-7212-7 (elektronická verze ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-7213-4 (elektronická verze ve formátu EPUB)

ISBN 978-80-247-7680-4 (elektronická verze ve formátu MOBI)

Úvod

Od roku 2005 pořádáme pod záštitou 3. interní kliniky Všeobecné fakultní nemocnice a 1. lékařské fakulty UK ve spolupráci s firmou JS Partner dva cykly seminářů. Jarní je věnován metabolickému syndromu (přednáší pravidelně kromě mne doc. A. Šmahelová z Hradce Králové, prof. M. Souček z Brna a prof. R. Češka z Prahy), podzimní je věnován léčbě diabetika (přednáší kromě mne doc. A. Šmahelová z Hradce Králové, prof. M. Souček z Brna a prof. J. Rybka ze Zlína). Oba cykly probíhají v 6–7 městech a účastní se jich vždy kolem 1000 lékařů. Tento vzrůstající počet zájemců nás těší a vedl k tomu, že jsme byli osloveni nakladatelstvím Grada Publishing, aby vždy po semináři byl jeho obsah vydán i knižně.

Letos, tedy poprvé v době zahájení podzimního cyklu seminářů, je publikován obsah jarního semináře Metabolický syndrom.

Doufám, že v této tradici bude i v budoucnu možné díky sponzorům pokračovat a že si nad knížkou připomenete i zajímavé informace z jarního cyklu seminářů.

září 2011 prof. MUDr. Štěpán Svačina, DrSc.

Úvod k problematice metabolického syndromu

Pojem metabolický syndrom zazněl poprvé v roce 1988 v slavnostní Bantingově přednášce profesora Reavena. Je to tedy onemocnění relativně mladé, definované před 23 lety. Za tuto dobu byla definice několikrát změněna, opakovaně byly význam onemocnění i sama jeho existence neúspěšně zpochybňovány. Bylo vydáno mnoho monografií o tomto syndromu a každým rokem přibývají další; i těch českých je několik. Místo zpochybňování této diagnózy tak publikací o metabolickém syndromu výrazně přibývá. Od roku 1990 do roku 2000 vystoupal počet článků o metabolickém syndromu v evidenci PubMed publikovaných za jeden rok ze 100 na 1000. V roce 2005 přesáhl tento počet 5000. V posledních letech se roční počet článků ustálil na 8000 až 9000. Spektrum pohledů na toto onemocnění se významně rozšiřuje. Zejména některým novějším aspektům metabolického syndromu byl věnován i letošní – již šestý cyklus seminářů.

1 Metabolický syndrom a kardiovaskulární onemocnění

Miroslav Souček

Metabolický syndrom (MS) je považován za jeden znejvýznamnějších rizikových faktorů vzniku kardiovaskulárních (KV) onemocnění. Je spojen sřadou klasických, ale i nově definovaných KVrizikových faktorů, stejně tak jako sčasnými příznaky subklinického KVpoškození. Těsný vztah mezi různými složkami MS a jejich společné působení vede k pochopení příčin a jejich následků. Výskyt MS celosvětově narůstá, ato zejména vsouvislosti svelkým příjmem kalorické stravy, sedavým způsobem života a zvyšováním výskytu obezity. Vysoká prevalence poškození cílových orgánů a špatná prognóza byly prokázány vcelé řadě prospektivních studií. Léčba musí být zaměřena jak na snížení vysokého rizika KV onemocnění, tak na prevenci rozvoje diabetes mellitus 2. typu. Léčba spočívá v působení proti probíhajícím mechanizmům vzniku MS. To zahrnuje ovlivnění životního stylu, které účinně snižuje viscerální obezitu spolu spoužitím látek bránících vzniku inzulinové rezistence či nárůstu hmotnosti. Také je důležité léčit jednotlivé složky MS. Kontrola krevního tlaku by měla být založena na režimových opatřeních. Pokud je třeba medikamentózní léčba, pak by měly být preferovány ACE inhibitory, blokátory AT1 receptorů pro angiotenzin II či blokátory kalciových kanálů (BKK) a centrálně působící léky. Pohled na MS se vprůběhu let vyvíjí, prohlubují se znalosti o jeho příčinách, hledají se širší souvislosti a nové terapeutické možnosti. Vklinické praxi výskyt MS pomáhá vyhledávat osoby svyšším rizikem KV onemocnění (včetně onemocnění srdce), a umožňuje tak včasnou intervenci.

Primární riziko KV onemocnění se určuje především ze základních rizikových faktorů aterosklerózy, mezi něž patří věk, pohlaví, kouření, koncentrace celkového a eventuálně HDL-cholesterolu asystolický krevní tlak. Při zjištění středního (3–5%) nebo nízkého rizika (<3%) pro KV onemocnění dle tabulek rizika SCORE pro Českou republiku je třeba sledovat i novější rizikové faktory, kam patří faktory související sinzulinovou rezistencí a další biomarkery, např. mikroalbuminurie, C-reaktivní protein, N-terminální frakce natriuretického peptidu typu B (NT-proBNP) aj.

Inzulinová rezistence, neboli snížená citlivost tkání kvlastnímu inzulinu, úzce souvisí snepoměrem mezi sympatickou a parasympatickou aktivitou ve prospěch sympatiku. Který ztěchto mechanizmů je primární a který sekundární, lze těžko určit. Jde o velmi složitou poruchu metabolizmu, proto nebylo jednoduché stanovit klinicky použitelnou definici pro MS.

Český institut metabolického syndromu (www.cims-ops.cz) si zvolil za kritéria:

obvod pasu u mužů ≥ 102 cm, u žen ≥ 88 cm,

krevní tlak ≥ 130/85 mm Hg nebo antihypertenzní léčba,

koncentrace triglyceridů ≥ 1,7 mmol/l,

koncentrace HDL-cholesterolu < 1 mmol/l u mužů a < 1,3 mmol/l u žen nebo hypolipidemická léčba,

glykemie ≥ 5,6 mmol/l nebo antidiabetická léčba.

Přítomnost tří a více rizikových faktorů definuje metabolický syndrom.

Obr. 1.1 Metabolický syndrom jako prediktor koronární příhody (CHD) a diabetu ve WOSCOPS (dle www.cardiometabolic-risk.org aSattar N, et al. Circulation 2003; 108: 414–419)

Taktéž mikroalbuminurie je jednou zčasných diagnostických známek MS. Prevalence mikroalbuminurie se zvyšuje snárůstem komponent MS, což platí i pro nediabetiky. Mikroalbuminurie uhypertoniků je často spojena shyperinzulinemií a známkami inzulinové rezistence. MS byl na základě průřezových studií u hypertoniků spojen snízkou glomerulární filtrací (GF) potvrzenou MDRD. Stejně tak je řada komponent MS lineárně spojena sprevalencí GF pod 60ml/min/1,73 m².

Tab. 1.1a Základní charakteristika souboru (n = 748): antropometrická data

Počet pacientů

• muži

• ženy

748

Literatura