Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována a šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Wolfgang Bilinski

Velká kniha rétoriky

Jak s jistotou a přesvědčivě vystupovat při každé příležitosti

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Bilinski, Wolfgang, Rhetorik – Das Trainingsbuch

Licensed edition by the Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Federal Republic of Germany, Freiburg, 2011

Lizenzausgabe der Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Bundesrepublik Deutschland, Freiburg, 2011

Přeloženo z německého originálu knihy Wolfganga Bilinského „Rhetorik – Das Trainingsbuch“, vydaného nakladatelstvím Haufe Verlag, Německo, Mnichov, 2006

© 2006, Haufe Verlag GmbH & Co. KG, Niederlassung Planegg b. München

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 4516. publikaci

Překlad Iva Michňová

Odpovědná redaktorka Mgr. Dana Karpíšková

Grafická úprava a sazba Eva Hradiláková

Počet stran 224

První vydání, Praha 2011

Vytisklo TISK CENTRUM s.r.o., Moravany

Czech edition © Grada Publishing, a.s., 2011

Cover Design © Eva Hradiláková

Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978–80-247–3905-2

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-7087-1 pro formát PDF

ISBN 978-80-247-7088-8 pro formát EPUB

Předmluva

Při kontaktu s lidmi potřebujeme dobré vyjadřovací schopnosti. Řečnické umění často rozhoduje o vítězství nebo porážce v profesní oblasti, o tom, jak působíme na druhé nejen v práci, ale i v soukromí. Jazykové dovednosti zvyšují také šanci nacházet v rámci diskusí s ostatními kompromisní řešení, se kterým budou všichni spokojeni (win-win).

Již v dobách řecké a římské kultury vytvořila klasická rétorika systém pravidel, který říká:

• jak má být řeč strukturována,

• jaké jazykové prostředky je vhodné používat a

• jak má úspěšný řečník vystupovat.

Rétorika měla v antice velký význam a bývala vyučována i jako samostatná disciplína. Dnes se řečnické umění v naší kultuře často nedoceňuje, a z tohoto důvodu nejsou řečnické dovednosti prioritou vzdělávacího systému.

Mnoho lidí proto mluví příliš, příval jejich slov publikum mnohdy ani nevnímá. Místo, aby řečník posluchače přesvědčil, podaří se mu je maximálně přemluvit.

Málo lidí:

• dokáže sebejistě hovořit spatra,

• mluví srozumitelně,

• umí používat vhodnou slovní zásobu,

• ví, jak zní jejich hlas,

• dokáže obratně používat jazyk,

• volí tempo a rytmus řeči podle přítomného publika,

• přemýšlí nad obsahem své promluvy.

Většina řečníků se bohužel vůbec nezamyslí nad tím, co říká.

O co jde v této knize

Velká kniha rétoriky, věnovaná především tréninku řečnických dovedností, je určena každému, kdo dokáže ocenit dobrou úroveň jazykové kultury a chce zlepšit své vyjadřovací schopnosti.

Naučíte se říci hodně pomocí mála slov, tedy vyjadřovat se ekonomicky. Dozvíte se, jak máte přistupovat k posluchačům a jak je dokážete přesvědčit. Procvičte si řečnické dovednosti a získejte kontrolu nad tím, co a jak říkáte.

Naučíte se, jak:

• navázat kontakt s publikem,

• jasně strukturovat stanovisko, aby bylo vysvětlení pro ostatní pochopitelnější,

• zvýšit kvalitu komunikace a srozumitelnost,

• záměrně používat jazyk a hlas, věrohodně vytvářet „náladu“ při přednášce a zároveň si šetřit hlasivky,

• rozvíjet otevřenost a osobitost svého projevu, kterou si získáte sympatie publika a umožníte mu dobře se orientovat,

• identifikovat situaci, posluchače a hodnoty a úspěšně podle toho formulovat vlastní řeč.

Jak můžete pracovat s touto knihou

Kniha má sloužit jako tréninková příručka – nabízím vám, abyste s ní absolvovali svůj vlastní seminář na téma rétorika. Na rozdíl od skutečného tréninku naživo můžete:

• začít kdekoli,

• kdykoli udělat přestávku a kdykoli pokračovat,

• více se soustředit na nějakou oblast,

• absolvovat trénink za velmi výhodnou cenu[1].

Semináře na téma rétorika a komunikace připravuji a vedu od roku 1990 a zde vám nabízím své výsledky a poznatky. Důvěřujte mým zkušenostem a pusťte se do co největšího počtu cvičení! Pomohou vám zlepšit vaše řečnické schopnosti. V malých dávkách podávaná teorie podpoří proces učení osvědčenými zásadami, příklady a nápady.

Největší přínos pro vás kniha bude mít, pokud si poznatky ihned vyzkoušíte v praxi. Začněte po malých krůčcích a postupně se v přiměřeném tempu zlepšujte.

Abychom vám usnadnili proces učení, mají všechny tréninkové lekce podobnou strukturu. V každé lekci najdete tabulku se dvěma sloupci, ve které je vzorový projev s detailním komentářem. Využijte tyto podněty pro své vlastní formulace.

Nyní mi nezbývá než vám popřát:

Hodně úspěchů při přesvědčivých projevech, které vás budou bavit!

Váš trenér a autor

Wolfgang Bilinski

1 Jako dlouholetý trenér zároveň připomínám, že skutečný seminář má jiné výhody, které zase naopak kniha poskytnout nedokáže.

1

Jak lépe mluvit?

Chcete-li pracovat na řečnických schopnostech, musíte se oprostit od myšlenky, že stačí naučit se jeden postup. K dobré rétorice patří řada dovedností, dobrá struktura, jazyk, řeč těla, slovní zásoba. To vše najdete na následujících stránkách.

Nejeden čtenář se bude ptát, kde a jak má s procesem zlepšování nejlépe začít? Při hledání odpovědi na tuto otázku byste se měli zamyslet, na co máte přirozený talent, jaké máte dosavadní zkušenosti a co už umíte. Pak můžete rozhodnout, kde zahájíte osobní tréninkový program.

Najít správnou odpověď vám pomůže následující seznam a sebereflexe. Zamyslete se, pro jaké příležitosti si chcete zdokonalit řečnické schopnosti a jakým směrem se chcete vydat.

Důležité řečnické příležitosti

Jaké řečnické příležitosti mohou nastat? Ať už se v životě ocitnete v situaci, kdy budete muset prezentovat svou vlastní osobu, nebo vás pověří nějaká skupina, abyste vystoupili jejím jménem, vždy je dobré být na řečnický výstup připraven. Nejdříve si projděte následující seznam a označte si, jak často pro vás připadá zmíněná řečnická příležitost v úvahu. Možná budete překvapeni, v kolika různých situacích se můžete ocitnout v roli řečníka.

Řečnická příležitost

často

někdy

málokdy

nikdy

zahájení diskuse

projev spatra

prezentace projektu

obhajoba stanoviska

zpráva o stavu projektu

zasedání

veřejné prohlášení

motivace pracovníků

proslov na oslavě

přivítání nových kolegů

loučení se s pracovníky

narozeniny

pohřeb

pochvala, oceňování

odborná přednáška

slavnostní akt

večírek

prezentace produktu

zahájení konference

…

…

Poté, co jste si poznamenali četnost různých řečnických příležitostí, označte si zvýrazňovačem ty situace, které jsou pro vás nejdůležitější. V části „Tréninkové lekce“ (od strany 67) se všem uvedeným příležitostem podrobně věnujeme. Můžete si z nich pak vybrat podle svých potřeb nebo se jimi můžete zabývat postupně.

Sebereflexe: Zkušenosti s řečnickými situacemi

Podívejte se na své poznámky a uveďte do tabulky, v čem si jste při nějakém proslovu jistí a na co byste byli rádi v budoucnu lépe připraveni:

Know-how,

témata z oblasti rétoriky

Připadám si jistě

Mohu ještě zlepšit

Musím se teprve naučit

zahájení a první dojem

upoutat a vést posluchače

řeč těla při projevu

hlas a jazyk

členění a struktura

psychologická stránka projevu

srozumitelnost

otázky

analogie, příklady, …

audiovizuální pomůcky

reakce na problémy

mluvení před mikrofonem/kamerou

příprava

Nyní si formulujte cíl, na který se budete při práci s touto knihou nejvíce zaměřovat. Vyberte si z nabídky to know-how, které nejlépe vyhovuje vašim potřebám. Nabízené nástroje vám tak přinesou největší užitek.

Můj cíl a zaměření při práci s knihou:

2

Základní lekce:

Příprava azahájení

Než začneme stréninkem rétoriky, řekneme si několik základních informací opřípravě aplánování proslovu ao důležitých bodech, které se týkají zahájení anavázání kontaktu spublikem.

2.1 Optimálně se připravte

„Omlouvám se za dlouhý dopis, neměl jsem čas napsat krátký.“

(Oscar Wilde)

Oscar Wilde to vystihl přesně. Umění vyjádřit minimem slov maximum informací vyžaduje čas, čas na optimální přípravu obsahu. Úspěšným řečníkům velice záleží na tom, aby dosáhli efektivní komunikací co nejlepších výsledků. Proto příprava představuje dobře investovaný čas.

Dobrá příprava přinášídobré výsledky, špatná naopak. Proč přesto někteří řečníci nevěnují přípravě dostatek pozornosti?

Špatná příprava rovná se špatná realizace

Nedostatečnou přípravu způsobují tři faktory. Důkladně se snimi seznamte, abyste se před nimi dokázali chránit. Pokud usebe některý zuvedených vzorců chování identifikujete, mějte jej na paměti, jakmile před vámi stojí příprava projevu. To, že si vůbec uvědomíme své vzorce chování, okterých jsme dříve nevěděli, je začátkem zlepšení! Nepolevujte aneustále si připomínejte pozitivní vzorce, dokud uvás nenastane vdané oblasti změna.

1. Nedostatek času apodcenění

Nedostatečná příprava kvůli nedostatku času astresu není vdnešní době vzácností. Pamatujte, že je vždy otázkou našeho vlastního zhodnocení situace, jestli si na něco uděláme dostatek času. Pokud bereme danou věc opravdu vážně, najdeme si na ni také potřebný prostor. Nezapomínejte, že podceňování významu svědomité přípravy vás vystavuje nebezpečí, že při přednášce budete vypadat hloupě. Bez dobré přípravy nepodáte optimální výkon abudete se „prodávat“ pod cenou.

2. Lenost při přípravě acizí přednášky

Využívání vzorových přednášek nebo osnov proslovů, které už jste někdy slyšeli ujiných řečníků, může mít stejné důsledky jako vpředchozím bodě. Řečníci, kteří využívají předlohy aneupraví si je podle cílové skupiny, neukazují své skutečné schopnosti. Vnejhorším případě zažijí nepříjemné překvapení, pokud před publikem zjistí, že vlastně nevědí, co je uvedeno na snímcích kpřednášce, kterou připravoval někdo jiný.

3. Přehnaná sebejistota

Sebejisté vystupování je vzásadě vítáno. Ale pozor, příliš sebejistí lidé mají tendenci nepřipravovat se nebo se připravují nedostatečně. Jsou si sami sebou příliš jistí adomnívají se, že všechno zvládnou rovnou spatra. Může se jim to vrátit jako bumerang asebejistota zmizí jako mávnutím kouzelného proutku.

Pokud publikum získá dojem, že je nějaká řeč připravená povrchně nebo se jedná opříspěvek, určený původně pro jinou situaci, bude mít pocit, že není pro řečníka dostatečně důležité. Jestliže se někdo publika takto dotkne, nevytváří si dobrý základ pro přesvědčivé vystoupení.

Tip: Koncepci proslovu vždy přizpůsobujte posluchačům, neboť uvšech typů publika nemůžete uspět suniverzální verzí.

Prezentace produktu připravená pro pracovníky oddělení prodeje ve vlastní firmě rozhodně nebude vhodná pro zákazníky. Řada informací, které jsou důležité pro zaměstnance firmy, by zákazníky nudila atřeba pozice produktu vrámci firemního sortimentu by nebyla pro zákazníky důvodem, aby si produkt koupili. Nelze opomíjet ani jednotlivé profesní skupiny. Projev určený pro dělníky by se nehodil pro manažery. Nebo politický projev před obecními volbami by nebyl nejvhodnější pro stranický sjezd.

Informujte se opubliku ao podmínkách vystoupení

Profesionální řečníci se předem informují, před kým budou mluvit. Přizpůsobují strukturu projevu auditoriu azamýšlejí se nad tím, koho ajak chtějí oslovit. Kromě toho se dobří řečníci zabývají tím, vjakých podmínkách budou vystupovat:

• vjakém prostředí,

• vjaké situaci,

• při jaké příležitosti a

• vjakém okamžiku.

Tip: Vždy se informujte napodmínky vystoupení azjistěte si co nejvíce oauditoriu, situaci, prostředí aokamžiku projevu.

Neexistují špatné projevy

Excelentní přednášející vědí, že neexistují špatné projevy, ale jen projevy před špatnými posluchači, ve špatnou dobu, na špatném místě, ve špatné situaci.

Do přípravy „dobrého“ projevu můžete investovat sebevíce času, ovšem teprve pokud budou vaše slova vhodná pro konkrétní publikum, podmínky, situaci aokamžik, máte šanci, že budete slavit úspěch!

Bez ohledu na témata apolitické smýšlení je považován za vynikajícího řečníka moderních dějin Fidel Castro. Se svými tématy, obviňováním třídy bohatých aemocionálně bojovnými projevy mohl být úspěšný pouze proto, že vše odpovídalo publiku, okamžiku, situaci aokolním podmínkám. Kdyby dnes někdo zkusil mluvit ostejných tématech astejným způsobem vněkteré zdemokratických zemí sobecně spokojeným obyvatelstvem, úspěch by byl nemožný.

Cvičení:

Zjistěte si informace oauditoriu, situaci, prostředí aokamžiku příští porady oprojektu. Poznamenejte si tyto informace arozmyslete si, zda ajak by mohly vhodně ovlivnit to, co budete na poradě říkat.

Vyhodnocení:

I zdánlivě banální informace dokážou prolomit ledy. Je-li třeba vnést do projektového týmu pozitivní náladu, můžete třeba zmínit kolegovy narozeniny. Pokud zjistíte, že většina členů týmu je na sladké, nabídněte jim opřestávce ke kávě zákusky.

Kromě toho mohou vámi shromážděné informace– třeba nejnovější vývoj ve firmě avoboru– představovat důležité detaily proslovu na poradě projektového týmu.

Zanechávejte pozitivní dojem

Již Cicero (106–43 př. n. l.) vysvětloval, jak zanechá řečník pozitivní dojem. Musí bavit, přesvědčit, získat si sympatie akněčemu přimět (motivovat avyvolávat emoce).

Souvislost auditoria, prostředí asituace je zřejmá ztrojúhelníku dojmu, který ukazuje, jak je věcně aemocionálně ovlivňován dojem, který vyvolává řečníkův příspěvek.

• Jaký je obsah, co říká řečník věcně?

• Jaké jsou řečníkovy emoce? Jaký navazuje spublikem vztah? Jak to vnímají posluchači?

Podle toho, jak si publikum odpoví na tyto otázky, reaguje na přednášejícího buď pozitivně, nebo negativně.

Obr. 1 Trojúhelník dojmu

Jak působíte na auditorium

Na seminářích orétorice často kladou posluchači otázku: „Jak budu působit na publikum, když použiji tuto argumentaci abudu se takto pohybovat?“ Zároveň se objevují dotazy, jakým chováním se dosáhne určitého efektu, například: „Co musím udělat, abych na ostatní působil přesvědčivě?“ Otázky tohoto typu vycházejí zpředstavy, že nějaká konkrétní kombinace způsobů chování vyvolá urůzných posluchačů vždy stejný dojem. Bohužel to však není tak jednoduché. Předpokládané souvislosti příčiny anásledku neexistují vtakové formě, že by nějaká akce pokaždé vyvolala stejnou reakci.

Působení řečníka se liší vzávislosti na publiku, situaci aprostředí. Uveďme malý příklad závislosti na situaci. Pokud má člen týmu krátký projev před kolegy, většinou nikomu znich nevadí, pokud má řečník ruku vkapse. Při proslovu na pohřbu by ovšem stejní kolegové ustejného řečníka považovali tento postoj za nevhodný.

Bývalý německý kancléř Helmut Schmidt nezřídka mluvil srukou vkapse ve Spolkovém sněmu. Někteří novináři situaci komentovali jako nenucenost velkého státníka, jiní to kritizovali jako pohrdání poslanci. Zde se jeden způsob chování hodnotí různě dokonce ve stejné situaci, podle toho, jaký postoj posluchači anovináři zastávají.

Tip: Pokud chcete zjistit, jak působíte, musíte získat co nejvíce informací otom, jak vás ostatní vnímají. Požádejte různé lidi vrůzných situacích oupřímnou zpětnou vazbu.

Působení na posluchače vzniká tím, jak posluchač individuálně vnímá vlastnosti achování mluvčího. Objektivní detaily vyhodnocují posluchači různě. Řečník má plnovous ana sobě tmavomodré sako atd. Plnovous může mít pro posluchače jak pozitivní, tak negativní význam, isako může vyvolávat různé asociace.

U subjektivních kritérií acharakterových vlastností je pro různé interpretace ještě větší prostor. Dojem se bude urůzných osob lišit. Jedni mohou tvrdit: „Pan Müller je přesvědčený otom, co říká.“ Jiní: „Paní Maierová si je nejistá.“ Utěchto interpretací není vnímání publika vždy jednotné.

Posluchači vnímají řadu detailů

Následující seznam ukazuje množství informací, které lidé registrují. Jen zlomek znich ovšem vnímají vědomě, většina ovlivňuje jejich názor podvědomě.

Nonverbální chování: hlas, mimika, gesta, řeč těla.

Objektivní znaky: věk, pohlaví, rasa, oděv, brýle, barva vlasů aúčes, vousy nebo jiná fyzická kritéria.

Znaky známé předem: vzdělání, zkušenosti, sociální status, rodinný stav atd.

Obsah: např. novost informací, strukturovanost, srozumitelnost.

Pozorované znaky osobnosti: inteligence, výřečnost nebo odborné znalosti apod.

Interpretované znaky osobnosti: např. sebedůvěra, aktivita, nervozita.

Skupinová příslušnost: např. pracovník zoddělení reklamy nebo člen místního fotbalového klubu.

Cvičení: Co uvás posluchači vnímají?

1. Poznamenejte si ke každému bodu výše uvedeného seznamu, co uvás ostatní vnímají. Mluvte slidmi oznacích, které se dají interpretovat různým způsobem.

2. Alespoň sjednodenním odstupem si všechno ještě jednou přečtěte. Představte si, že jste člověkem, který na vás pohlíží velmi kriticky, ajako tento člověk najděte označení, které vás celkově vystihuje.

3. Pak si představte, že jste jiný člověk, který je vám velice nakloněn, aopět najděte označení, které vás celkově vystihuje.

U popsaného cvičení nachází většina lidí velmi názorná označení, např. vášnivý ctitel, nudný oportunista, poslušná manželka, milující otec, starostlivá matka, zastydlý hippie, zneuznaný umělec, milý pán odvedle apodobně.

Vyhodnocení:

Na konci cvičení máte dva názorné popisy své osoby: na jedné straně zpohledu kritického ana druhé straně zperspektivy přívětivého pozorovatele. Oba typy musíte očekávat vpubliku amezi těmito dvěma extrémy se bude pohybovat vaše působení na diváky.

Jak působíte

Na to, jak působíte, má (mají) vliv:

• názor apostoj publika ktématu ařečníkům,

• domněnky, jaké sledujete cíle,

• znalosti tématu, zvědavost nebo saturovanost publika,

• nálada posluchačů; to, zda jsou odpočinutí nebo unavení,

• přesvědčení otom, jaké má něco být (například určité chování řečníka při slavnostních příležitostech nebo při emotivních politických diskusích),

• předchozí příspěvky ostatních řečníků,

• prostor, média apočet posluchačů. Reakce publika. Chování posluchačů ovlivňuje to, jak řečník působí, proto si zvou někteří přednášející do publika „roztleskávače“ nebo jiné spojence.

Vedle podmínek apůsobení na publikum musíme při přípravě řeči znát své cíle.

2.2 Čeho chcete projevem dosáhnout

Pro kvalitní projev potřebujete informace, před kým avjaké situaci budete mluvit, ale existují idalší okolnosti. Především si musíte ujasnit, čeho chcete svými slovy dosáhnout ajaký cíl svou řečí sledujete.

Cíle

Již vantickém Řecku se rozlišovaly následující cíle, které hrají roli ivmoderní rétorice.

Cíl: Sdělit pocit nebo názor

Zde je hlavní sdělení názoru (delectare) asebeodhalení řečníka. Vhodným příkladem je vyjmenování pozitivních pocitů na kamarádových narozeninách nebo komentář vnovinách.

Cíl: Představit věc nebo informaci

Zde je těžištěm seznámit posluchače svěcným obsahem (docere). Posluchači by se měli objektivně avěcně správně seznámit sdanou tematikou. Je třeba se zamýšlet, co máme pro lepší pochopení uvést aco naopak vynechat. Rozhodující je, co zajímá specifické publikum vmomentální situaci, co ho motivuje, aby věnovalo informaci pozornost. Příkladem je odborná přednáška nebo reportáž vnovinách.

Cíl: Motivovat apřesvědčit

Vtomto případě se snažíme ostatní přesvědčit akněčemu přimět (movere). Proslovy stímto cílem kladou důraz na apel.

Posluchači, často podřízení nebo nadřízení, by se měli nejen seznámit spřednášeným obsahem, je třeba je navíc kněčemu motivovat. Zde je rozhodující otázkou, jaký užitek budou mít ztoho, že něco učiní či neučiní, aco je přiměje ktomu, aby se kčinu nebo nečinnosti rozhodli. Proto má řeč stímto cílem řadu emotivně motivujících prvků. Příkladem je projev před voliči nebo motivační akce scílem zvýšit objem prodeje.

Řeč jako směs cílů

Vkaždé přednášce či proslovu jsou přítomny všechny uvedené aspekty. Důraz leží ovšem vždy naurčitém cíli vsouladu stím, jaký záměr má řečník. Zněj vyplývá struktura adruh proslovu, pro který se řečník rozhodne.

Cvičení: Jak určit cíl projevu

Přiřaďte knásledujícím projevům cíle. Zamyslete se, co by mohlo být hlavním cílem daného projevu (je možné uvést více cílů najednou).

Cíl: sdělit pocit nebo názor

Cíl: představit věc nebo informaci

Cíl: motivovat apřesvědčit

projev ve slavnostní den

recepce

prezentace projektu

odborná přednáška

prezentace produktu

motivace pracovníků

projev na zasedání

zpráva ostavu projektu

zahájení diskuse

zahájení konference

projev spatra

obhajoba stanoviska

veřejné prohlášení

uvítací proslov

proslov při loučení

oceňování

představovací projev

slavnostní projev

smuteční řeč

proslov na narozeninách

Řešení: X = hlavní cíl

Cíl: sdělit pocit nebo názor

Cíl: představit věc nebo informaci

Cíl: motivovat apřesvědčit

projev ve slavnostní den

X

recepce

X

prezentace projektu

X

X

odborná přednáška

X

prezentace produktu

X

X

motivace pracovníků

X

projev na zasedání

X

X

zpráva ostavu projektu

X

zahájení diskuse

X

X

X

zahájení konference

X

X

X

projev spatra

X

X

X

obhajoba stanoviska

X

veřejné prohlášení

X

X

X

uvítací proslov

X

proslov při loučení

X

oceňování

X

představovací projev

X

X

slavnostní projev

X

X

X

smuteční řeč

X

proslov na narozeninách

X

Vzorové řešení odráží dvě základní tendence. Za prvé jsou vkaždém proslovu obsaženy často všechny tři složky. Za druhé závisí cíl proslovu nakonec stejně na tom, čeho chce konkrétně řečník dosáhnout. Chce-li nadřízený například využít projev na oslavě narozenin ktomu, aby motivoval podřízené, obvyklý cíl narozeninového proslovu se změní.

2.3 Plánování projevu: Nejdříve si rozmyslete závěr

Základem úspěchu projevu je plánování apříprava. Po obsahové stránce definuje přednášející důležitou základní strukturu. Musí proto znát svůj cíl.

Rozhodující roli zde hraje závěr, neboť ještě jednou vyjadřuje účel projevu. Proto jej výborní řečníci plánují jako první vpořadí.

Tip: Dobrý závěr ve velké míře ovlivňuje, zda přednáška splní svůj cíl. Proto si nejprve naplánujte konec a„stavte“ svou přednášku od konce kzačátku.

Koncepce projevu

Efektivní koncepce vyžaduje koncentraci. Udělejte si proto dostatek času aodeberte se do místnosti, ve které se můžete nerušeně připravovat.

Aby měla vaše přednáška dobrou strukturu, vnaprostém klidu si rozmyslete:

1. cíl,

2. očekávání posluchačů aokolní podmínky,

3. dobrý závěr apřiměřenou formu projevu,

4. vhodný plán pro střední část projevu– použijte pracovní listy ztéto knihy avyužijte naše tipy apodněty,

5. dobrý úvod,

6. shromážděte data, fakta adoplňující prvky (např. obrázky, příběhy nebo zkušenosti) azařaďte je do proslovu.

Věřte ve svůj úspěch!

Trojdílná struktura

Nejznámější struktura projevů je: úvod, hlavní část azávěr. Vmnoha případech, má-li být projev krátký aefektivní, je tato trojdílná struktura optimální.

Pokud se podíváte na složitější struktury, zjistíte, že se za nimi rovněž skrývá klasické rozdělení na tři části. Vždy obsahují úvod, vždy obsahují závěr ahlavní část se udelších projevů nebo složitějších struktur člení na dílčí kroky. Tvrzení, že se projevy skládají ze tří částí, platí tedy vždy. Podívejme se nyní na jednotlivé části detailně.

Protože je vhodné naplánovat ukaždého projevu vprvní řadě závěr, budeme se mu podrobně věnovat hned vnásledující kapitole.

Závěr

Závěr projevu musí „sedět“. Naplánujte ho jako první azapište si ho slovo od slova. Při projevu bychom měli být, stejně jako při cestování letadlem– při startu apřistání– vždy připoutáni. Pro koncepci to znamená, že první aposlední větu bychom si měli naplánovat doslova. Abyste byli vakci dobře připoutáni, naučte se zahajovací azávěrečnou větu nazpaměť.

Vyvarujte se toho, že byste místo jednoznačného závěru prezentovali otevřený konec, jak se nejednomu dobrému řečníkovi stává. Publikum vyslechlo mnoho zajímavých věcí, je nadšeno, ovšem finále ho neuspokojí aposluchači mají pocit jako při fotbalovém mistrovství světa, kdy se nejlepší zápasy odehrají vkvalifikaci afinále je zklamáním.

Můžete promarnit dopad vynikající přednášky, pokud na závěr neřeknete, co je třeba.

Tip: Řekněte na závěr to podstatné– raději dříve, než příliš pozdě!

Finále by mělo být vrcholem vašeho snažení aposluchači by to měli poznat, aniž byste je na to extra upozornili. Závěr, před kterým řečník musí nejprve říci: „Nyní jsem dospěl na konec,“ není dobrým finále. Obsah adůraz na závěrečné větě by měly motivovat kokamžitému potlesku. Na konci proslovu sdělujete publiku cíl jasně ajednoznačně jako výzvu nebo podstatu.

Varianty závěru

Zdařilý konec je vyvrcholením dosavadní přednášky avybízí posluchače kdalšímu zamyšlení aempatii nebo kjednání.

Existují různé možnosti, jak formulovat závěr.

Shrnutí

Shrnutí na závěr podporuje přehlednost azapamatovatelnost obsahu. Didakticky je to dobrá možnost, je-li třeba posluchačům usnadnit pochopení avstřebání řečeného.

Pokud se shrnutí zaměřuje na to, co bylo podstatné (což bude téměř vždy), mluvíme okvintesenci.

Cvičení:

Vyjmenujte tři přednášky, ukterých je vhodným závěrem shrnutí. Dobrým příkladem jsou všechny přednášky, unichž je třeba předávat učivo, vysvětlovat složité souvislosti nebo zopakovat hlavní sdělení.

1. _______________________________________________________________________

2. _______________________________________________________________________

3. _______________________________________________________________________

Řešení:

Na co jste přišli? Níže jsou uvedeny tři návrhy, ukterých je vhodné shrnutí.

1. Vzdělávací přednáška, ukteré se shrne podstatný obsah učiva, aby se podpořila jeho zapamatovatelnost.

2. Přednáška, která vysvětluje veškeré možnosti zkoušení na univerzitě ashrnutí má podpořit celkový přehled.

3. Proslov, který má přesvědčit voliče, aby volili určitou stranu, při kterém se na závěr znovu vyzdvihnou zásadní programové teze.

Výzva kčinům

Apel, který vyzývá knějakému jednání nebo naopak knejednání, je vhodným závěrem, chceme-li posluchače motivovat amobilizovat. Proto se sním setkáme při projevech přesvědčujících onutnosti ochrany životního prostředí či vpolitických předvolebních projevech nebo při projevech, které mají motivovat pracovníky ve firmě kvyššímu výkonu.

Tip: Vpubliku vzbuzujte přání aukazujte mu možnosti, jak může to, co vyslechlo, uplatnit vběžném životě.

Cvičení:

Řešení:

Výhled do budoucna

Pohled vpřed stručně naznačuje nejdůležitější důsledky.

Odkaz na začátek

Citáty

Humor

Cvičení:     Řešení:

Cvičení:

Cvičení:

Řešení:

Cvičení:     Řešení:

Cvičení:

Řešení:

Table of Contents

O autorovi

Předmluva

1. Jak lépe mluvit?

2. Základní lekce: Příprava a zahájení

2.1 Optimálně se připravte

Špatná příprava rovná se špatná realizace

Informujte se o publiku a o podmínkách vystoupení

Zanechávejte pozitivní dojem

Jak působíte na auditorium

2.2 Čeho chcete projevem dosáhnout

Cíle

2.3 Plánování projevu: Nejdříve si rozmyslete závěr

Koncepce projevu

Závěr

Varianty závěru

Hlavní část

Sběr materiálu

Jak dosáhnout vysoké pozornosti

Výrazové prostředky

Úvod

Zaujměte posluchače v jeho světě a vybudujte s ním vztah

První dojem

Varianty začátku projevu

2.4 Osnova projevu

Rozčlenění obsahu do podrobné struktury

Nejdůležitější osnovy

2.5 Připravte se

Budování přirozené autority

Trénink, trénink, trénink

Psychické nastavení řečníka