Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Christiane Stenger

Jak si vybudovat fantastickou paměť

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Přeloženo z německého originálu knihy Christiane Stenger – Warum fällt das Schaf vom Baum?, vydaného nakladatelstvím Campus Verlag GmbH, Frankfurt/Main, Německo 2004. First published as Warum fällt das Schaf vom Baum? by Christiane Stenger, Campus Verlag GmbH, Frankfurt/Main, Germany, 2004.

Copyright © 2004 Campus Verlag GmbH, Frankfurt/Main

All rights reserved.

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00 Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 4607. publikaci

Překlad Iva Michňová

Odpovědná redaktorka Mgr. Olga Tesařová

Grafická úprava a sazba Eva Hradiláková

Počet stran 192

První vydání, Praha 2011

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

Czech edition © Grada Publishing, a.s., 2011

Illustrations © Gert Tielker, Düsseldorf

Illustrations strana 75 © Jan Dvořák

Cover Design © Eva Hradiláková

Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-3776-8

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

ISBN 978-80-247-8073-3 ve formátu PDF

ISBN 978-80-247-8076-4 ve formátu EPUB

O autorce

Christiane Stenger, narozena v roce 1987, je několikanásobnou mistryní světa v paměťovém sportu v kategorii mládeže. S tréninkem paměti začala v deseti letech a brzy zjistila, že si dokáže zapamatovat nejen velmi dlouhá čísla, ale že z tréninku paměti může profitovat i ve škole a v běžném životě. Již v šestnácti letech se jí podařilo odmaturovat, ačkoli sama o sobě říká: „Vlastně jsem hrozně líná...“.

Předmluva

Nemusíte být génius, abyste si zapamatovali stomístné číslo. Většina lidí si myslí, že k tomu, aby si dokázali zapamatovat tolik údajů, je potřeba mít talent. Ale v zásadě máme předpoklady k takovému výkonu v sobě všichni. Upřímně řečeno, ne každý musí být schopen zapamatovat si číslo se třemi tisíci místy. Ale již brzy zjistíte, jaký má smysl, když padají ovce z olší a voli se koupají v Nilu. Ještě ovšem musíte mít chvíli strpení.

Odmaturovat v šestnácti – to zní dobře. Ale skrývá se za tím až na poslední roky poměrně neobvyklá a občas i velmi nešťastná školní docházka: záškoláctví, přeskočení 3. třídy, hrozící propadnutí, přestup z humanitního gymnázia na jazykové gymnázium, další přestup s dobrými známkami na soukromé internátní gymnázium, přeskočení 9. třídy a absolvování regulérního zrychleného ročníku, ve kterém se během jednoho roku s větším počtem vyučovacích hodin týdně probere látka 10. a 11. třídy. Osm let před dvěma závěrečnými roky gymnázia jsem navštěvovala šest různých tříd na čtyřech různých školách.

Dnes si myslím, že to všechno by mě nepotkalo, kdybych se náhodou nesetkala s mentálním sportem. Trénink a účast na šampionátech mi v rámci školní docházky velmi pomohly. Naučila jsem se totiž učit, být (skoro vždy) připravená a soustředěná ve správném okamžiku a neztratila jsem v prvních ročnících gymnázia sebedůvěru, když mi to ve škole moc nešlo.

Nabízím i vám, abyste při tréninku paměti objevili svůj potenciál. Naše společnost potřebuje kreativní a aktivní lidi.

V roce 2003 se World Memory Championships, mistrovství světa pro memoatlety, poprvé nekonalo v Londýně, ale v Kuala Lumpuru v Malajsii a akce zde vyvolala velkou pozornost, a to i ze strany malajské vlády. V asijských zemích, především v Indii a Malajsii, se techniky učení vycházející z tréninku paměti setkávají s velkým zájmem, zatímco v Evropě je tento sport považován stále více či méně za poněkud výstřední způsob trávení volného času.

V této knize ale jde o něco jiného než o účast na mistrovstvích a o to, jak si zapamatovat sáhodlouhá čísla, pořadí karet v balíčku a řady slov, ačkoli paměťové schopnosti dosažené pomocí mentálních technik jsou fenomenální a působivé. Lidská paměť je klíčem k naší osobnosti, neboť „archivování“ minulosti ovlivňuje vnímání přítomnosti a připravuje nás i na budoucnost. Záměrným tréninkem paměti si tedy zvyšujete nejen schopnost něco si pamatovat, ale především zlepšujete své vnímání a můžete zároveň prohlubovat své dovednosti a schopnosti, které hrají významnou roli v profesní kariéře, například kreativitu, flexibilní myšlení, rychlost pochopení, důvěru ve vlastní výkony a schopnost soustředit se ve stresu.

Chtěla bych v této knize na mnoha příkladech a cvičeních s řešením ukázat, jak si můžete různými technikami zlepšit paměť. Tréninkem paměti objevíte své vlastní schopnosti. Naučíte se lépe zacházet s každodenní záplavou informací a rozvíjet myšlení. Především vám chci ukázat, jak si můžete jednoduchými paměťovými cvičeními zjednodušit život.

Musíte se ovšem ponořit do trochu jiného světa, ve kterém nehraje velkou roli logika a přírodní zákony, stát se třeba Alenkou v říši divů (Lewis Caroll). Přeji vám příjemnou zábavu při čtení této knihy a spoustu fantazie a úspěchů při tréninku!

1 Proč trénovat paměť? – Deset důvodů

Stímto „sportem“ jsem začala, když mi bylo deset nebo možná trochu víc či míň. Mentální techniky mě okamžitě nadchly, ale trénink mi připadal poměrně nudný aneviděla jsem vněm žádný velký smysl. Dnes jsem ráda, že jsem to hned nevzdala azabývala se mentálními technikami ajejich využitím intenzivněji. Neboť nyní, po několika letech zkušeností ze soutěží apo ukončení studia na gymnáziu, během něhož jsem sama ve škole pořádala kurzy tréninku paměti, vnímám „mozkový jogging“ zcela jinak. Postupem času jsem si uvědomila, že lze tréninkem paměti při vynaložení relativně malého množství času posílit nejen paměť, ale rozvíjet imnoho dalších schopností.

1.1 Dobrá paměť je předpokladem znalostí avzdělání

Po zveřejnění výsledků studie PISA (Programme for International Student Assessment) se unás postupně prosazuje myšlenka, že investice do vzdělávacího systému jsou investicemi do budoucnosti naší ekonomiky. Investice se ale stále ještě vnímají výrazně materiálně: počet učitelů, volnost při výběru učebních pomůcek, počítačové vybavení, vzdělávací plány, vzdělávací standardy atak dále. Velmi málo se přitom přemýšlí otom, jak – nezávisle na stavu státního rozpočtu – se stávajícím duševním potenciálem udělat ze škol atraktivní místa pro učení, jak vytvářet prostředí pro kreativitu, pro samostatné řešení problémů, analytické astrategické myšlení, sociální kompetence aschopnost týmové práce, jak je to, zdá se, možné vjiných zemích.

Vdobě, kdy jsem měla vážné problémy ve škole, byl unás na několik měsíců na návštěvě můj kanadský bratranec, který právě dokončil školu ve Vancouveru achtěl se unás zdokonalit vněmčině. Někdy se rozčiloval, když jsme mu sbratrem vyprávěli otom, co bylo ve škole. Například nechápal, že moje škola vůbec nereagovala na to, že jsem získala titul najuniorském mistrovství světa vpaměťových schopnostech, ačkoli se otom psalo vnovinách. Jeho škola byla vždy hrdá na žáky nebo žákyně, kteří dosáhli imimo školu mimořádných výkonů. Zjeho vyprávění bylo zřejmé, jak přirozeně spolu učitelé ižáci ve třídě komunikují ajaký to má motivující dopad na vyučování. Dokonce jsme tenkrát uvažovali, že bychom pokračovali ve školní docházce vKanadě, ale na tento krok jsme byli vjedenácti atřinácti letech přece jen ještě příliš mladí.

Dodnes platí výrok anglického státníka afilozofa Francise Bacona (1561–1626): „Vědění je moc“. Při shromažďování vědění neboli znalostí mají význam především tři na sobě závisející kompetence:

- • získávání informací vintelektuální, emocionální asociální rovině,

- • transformace do znalostí apropojení různých oblastí znalostí,

- • ukládání znalostí pokud možno na celý život.

Trénink paměti představuje při přijímání nových informací aučení, ato nejen ve škole, ale ivprofesním životě, ohromnou pomoc. Tato pomoc však nespočívá vtypických „technikách učení“, tréninkem paměti se učíte využívat svůj mozkový potenciál alépe si ukládat informace tím, že si je převedete do obrazů aspojíte sjiž známými znalostmi. Budete se učit intenzivněji arychleji aušetřený čas můžete využít pro jiné zájmy.

Trénink paměti vám nabízí šanci, abyste optimalizovali své osobní kompetence ve výše zmíněných třech oblastech při relativně malé časové náročnosti, bez finančních nákladů, ovšem sjistou dávkou disciplíny, kterou potřebujete kpravidelnému tréninku.

1.2 Rozvíjíte fantazii

Co to přesně fantazie je? Encyklopedie Brockhaus definuje fantazii jako „tvůrčí schopnost lidského ducha vytvářet akombinovat nové představy“. Napadlo by vás, že právě fantazie je neodmyslitelnou součástí tréninku paměti? Při procesu ukládání informací ipři jejich vybavování hraje velkou roli imaginace, představy obrazů, ačím více fantazie avýjimečnosti obsahují obrazy, které využíváte pro vzpomínání, tím lépe adéle si je vpaměti uchováte.

Často mám dojem, že fantazie dnes přichází velmi zkrátka. Ačkoliv se nejprve doma nebo ve školce podporuje předčítáním avyprávěním pohádek, vymýšlením příběhů, výtvarnými činnostmi ahrou, nehraje pak ve škole žádnou velkou roli. Těžiště učebních plánů spočívá vpředmětech, které trénují logické myšlení, jako je matematika, jazyky apřírodní vědy, abohužel se ve výuce přestává fantazie žáků rozvíjet anevyužívá se jako možnost, jak zprostředkovávat znalosti. Podle mých zkušeností zprvních školních let učitelé žáky příliš málo podněcují apodporují vtom, aby si látku samostatně zpracovali, aby řešili úkoly bez předem daného postupu řešení, aby jednotlivé úkoly zpracovali ve skupině aprezentovali pak výsledky, ať už před třídou, případně vjiných třídách nebo dokonce vjiných školách. Takový postup by nejen rozvíjel fantazii žáků, ale navíc by vnesl do výuky změnu.

Když se bavím sostatními otom, jak pamatování souvisí sfantazií akdyž jim uvedu několik příkladů, jak mi fantazijní obrazy vduchu vznikají, často slýchám: „Na takový nápad nebo šílený obraz bych nikdy nepřišel!“

Ale přesně to je ten problém. Dnes nás obklopují všemožná média, která nám zprostředkovávají takové množství obrazů, že vlastní fantazii potřebujeme, aproto ipodporujeme, stále méně. Při tréninku paměti je však fantazie potřeba, aby mohly ve vaší hlavě vznikat nové anové obrazy. Naučíte se hrát si smyšlenkami anápady atrochu více snít. Otevře se vám tím spousta dalších anových cest, jakými můžete zvládat úkoly nebo řešit problémy, ato jak na profesní rovině, tak vkaždodenním soukromém životě.

Využívejte fantazii ikrelaxaci. Udělejte si například pár minut čas, když přijdete po dlouhém dni domů zpráce. Pohodlně se posaďte nebo si lehněte anechte volný průchod myšlenkám. Vzpomínejte na poslední dovolenou nebo na jiné hezké zážitky. Zavřete oči azkoušejte si vybavit místa nebo události, se kterými máte spojené příjemné vzpomínky. Poslouchejte, jak vane vítr avnímejte teplé slunce. Anebo si vmyšlenkách plánujte příští dovolenou nebo třeba jen společnou večeři sdobrými přáteli. To jsou příjemná cvičení, která vás již připravují na úspěšný trénink paměti.

1.3 Rozvíjíte kreativitu

Kreativita je vsoučasné době jednou znejžádanějších schopností vprofesní kariéře. Ale co to přesně je? Když jsem byla malá, myslela jsem si, že „kreativní“ jsou jen umělci avědci. Dnes jsem přesvědčená, že každý znás vsobě má svou vlastní kreativitu, jejímž základem jsou naše silné stránky. Stačí ji jen využívat apodporovat. Kreativitu lze podle mého názoru rozvíjet stále aexistuje řada možností, jak ji trénovat. Mnozí ovšem zapomínají, že ke kreativitě bezprostředně patří fantazie. Jak však máme rozvíjet kreativitu, když jsme zapomněli být trochu praštění, blbnout audělat si čas na to, abychom dali fantazii prostor.

Jednu možnost vám představíme vtéto knize. Obrazy či příběhy, které vznikají ve vašich myšlenkách při tréninku paměti, vám budou stále dokazovat, že existují stovky různých možností, jak je vytvářet. Představy, dojmy apocity lze vzájemně neustále nově kombinovat, dají se spojovat snovými informacemi pokaždé jiným způsobem. Tento poznatek vám přinese nový pohled azpůsob myšlení ivdalších oblastech. Takébudete flexibilněji aotevřeněji přistupovat knovým úkolům. Malý příklad na ukázku. Vezměte si čtyři konkrétní slova jako pes, auto, hora akoberec, nebo abstraktní pojmy jako nedůvěřivost, pokles teplot, naděje, univerzální génius, azkuste si ztěchto pojmů vytvořit krátký příběh plný fantazie.

Již Spinoza (1632–1677) dospěl ve svém Pojednání onápravě rozumu knázoru, že jakoukoliv problematiku si lze zapamatovat tím lépe, čím hmatatelněji je znázorněna. „Pokud například sdělím někomu mnoho nesouvisejících slov, zapamatuje si je mnohem hůře, než když mu slova sdělím formou nějakého vyprávění.“ Ivás jistě pro obě skupiny slov rychle napadne zajímavý krátký příběh. Nyní nezáleží na tom, abyste si zapamatovali slova nebo jejich pořadí, ale na tom, abyste vymysleli co nejvíce různých variant příběhu. Možná to zní banálně, ale můžete si zde uvědomit, kolik různých postupů máte kdispozici. Po nějaké době cvičení se vám třeba podaří, že ani vběžném životě nebudete akceptovat hned první řešení nějaké otázky nebo nějakého problému, ale od počátku budete do rozhodování zahrnovat alternativní způsoby řešení. Pokud začnete sněčím takto snadným, budete to moci po určitém tréninku přenést ina jiné úkoly ve svém životě.

Rozhodujícím kritériem pro kreativitu je novátorské myšlení, objevování něčeho nového. Neuvažujeme jen jedním směrem, ale snažíme se hledat různá řešení. Ke kreativitě tedy patří velmi mnoho fantazie, která je právě potřeba při zapamatovávání obrazů. Čím více nervových buněk se aktivováním mozku vzájemně propojí, tím větší jsou šance, že vznikne nový nápad. Často chybí rozhodující impuls, abychom ustoupili od zažitých schémat myšlení. Flexibilnějšímu myšlení pomáhá podle mých vlastních zkušeností iotevřenost při vizualizaci.

1.4 Posílíte svou vnímavost, sociální kompetence avyjadřovací schopnosti

Uvědomíte-li si své nejživější vzpomínky, zjistíte, že vycházejí zudálostí, které jsou spojené se silnými emocemi. Tuto evolučně podmíněnou vlastnost našeho vzpomínání se naučíte využívat, abyste si zlepšili paměť. Vzpomínání však vychází také zjiných smyslových zkušeností. Pokud si při tréninku paměti uvědomíte, jak výrazně můžete svou schopnost vzpomínat zlepšit tím, že si důležité, nové informace spojíte se smyslovými zkušenostmi, budete své vnímavosti věnovat ještě větší pozornost. Budete okolní svět sledovat pozorněji azískávat tímto způsobem spoustu „materiálu“, kterým můžete obohatit své vzpomínání.

Naše nevizuální smyslové vjemy ale nejsou vsoučasnosti „zásobovány“ tak jako dříve. Nemám na mysli tak silné podněty, jako jsou hlad, mráz, smutek, ale zcela obyčejné zkušenosti, například jaké jsou na omak různé povrchy. Vzpomenete si, jak ostře bodají malé kamínky do chodidel, když přeběhnete po štěrku, nebo jak je na omak drsná kůra stromů?

Tréninkem paměti zaktivujete azbystříte smyslové vnímání atyto vjemy vám pomohou najít užitečné asociace avytvářet různá spojení. Zní to triviálně, ale patrně budete otevřenější maličkostem běžného života, než jste možná teď. Udiví azároveň vás potěší, když třeba vzimě nečekaně zaslechnete ptačí zpěv. Mnohem intenzivněji budete vnímat ilidi ve svém blízkém okolí adokážete snimi lépe komunikovat. Stejně tak budete pozorněji přistupovat kcizím lidem, atím pro vás bude snazší pamatovat si jejich jména atváře.

Lepší pozorovací schopnosti zlepší ivaše ústní apísemné vyjadřování. Čím více detailních znalostí totiž máte, tím dynamičtěji můžete ostatní nadchnout, přesvědčit azapůsobit na ně ataké můžete lépe vyjádřit své představy písemně. Lepší představivost vám pomůže ve všech kreativních procesech.

1.5 Budete myslet flexibilně akomplexně

Vzhledem ktomu, že náš svět je stále složitější, roste význam flexibilního akomplexního myšlení. Musíme myslet více dopředu, především ale musíme všechno vnímat vširších souvislostech.

Komplexní myšlení znamená, že procesy neanalyzujeme, nestrukturujeme anerealizujeme jen sohledem na své vlastní zájmy, ale sledujeme zrůzných úhlů, abychom dospěli ksynchronním atrvalým řešením, která naleznou širokou podporu.

Ktomu je třeba široké spektrum znalostí, které můžeme získat jen jejich „komplexním“ budováním arozvojem myšlení. Významnou roli hraje posílení funkce paměti, neboť při procesu vzpomínání se aktivují nejrůznější oblasti mozku avzniká nebo se posiluje nespočet nových nervových drah, čímž se vytvářejí předpoklady pro alternativní, nové úhly pohledu akreativní přístupy křešení.

Při tréninku paměti také zjistíte, že existuje nekonečně mnoho možností, jak lze vytvářet kombinace mezi různými pojmy nebo předměty, které závisejí na konkrétních zkušenostech jednotlivce ana jeho životních podmínkách.

1.6 Získáte cit pro vnímání času atime management

Jen málokomu se podaří vytvořit si během školní docházky dobrý cit pro vnímání času aúspěšně zvládnout zadaný úkol nebo určité penzum práce za pevně danou dobu, aniž by se dostal do nepříjemného stresu. Většinou začínáme příliš pozdě spřípravou, protože nejsme schopni odhadnout, kolik času na ni potřebujeme, nebo si neuvědomíme, že do termínu odevzdání nebo předložení zbývají jen dva dny amy měli se zpracováváním začít už před týdnem. Ikdyž se nám to někdy absolutně nepovede, míváme sklon tuto zkušenost potlačovat apři další možné příležitosti zjišťujeme, že jsme se stále nepoučili. Podle nabídky knižního trhu na témata time managementu azvládání stresu lze soudit, že mnozí lidé nemají ani po řadě let praxe svůj čas pod kontrolou aznovu aznovu se stresují.

Vroce 1999, při své druhé účasti na mistrovství světa, jsem si až ráno vden závodu začala připravovat trasy pro jednotlivé disciplíny. Ani jsem si předem nevymyslela žádnou strategii pro opakování. Takže má snídaně – hodinu před začátkem závodu – byla velmi zábavná, ale především hektická anervově vyčerpávající. Chvilku před začátkem soutěže jsem se stále ještě pořádně nerozhodla, jaké výsledky chci vdeseti disciplínách atakovat. Ikdyž jsem vsoutěži byla nakonec velmi úspěšná – stres někdy dokáže iskvěle povzbudit– poznala jsem, že si člověk může ušetřit zbytečné nervové vypětí, když začne splánováním nebo plněním úkolu dostatečně včas.

Jak vám ale může pomoci trénink paměti vsouvislosti stime managementem? Jednoduše, tím, že budete vždy trénovat se stopkami. Vpředem daném čase si můžete při tréninku paměti otestovat svou výkonnost již za několik minut. Opravdu nepotřebujete příliš dlouhou dobu, abyste získali tuto důležitou zkušenost. Především budete mít vždy okamžitý důkaz osprávnosti svého počínání. Amožnost neustálé bezprostřední zpětné vazby vám pomůže, abyste si postupně vytvořili cit pro vnímání času apro to, jak stihnete vdaném čase podat požadovaný výkon. Svou pozitivní zkušenost pak můžete přenést na jiné oblasti. Pozorujte sami sebe, vnímejte, kolik času vprůměru potřebujete pro jednotlivé činnosti. Když dokážete odhadnout svůj výkon podle typu úkolu, podle toho, jak se cítíte, apodle toho, kolik máte kdispozici času, pomůže vám to, abyste si uvážlivě arealisticky sestavovali svůj krátkodobý astřednědobý časový plán. Ana základě toho pak lépe apřesněji odhadnete ičasový rámec pro další činnosti.

Uplatněte své zkušenosti ipři plánování schůzek arůzných akcí aušetříte si stres, za který si jinak můžete sami. Nechávejte si vždy malou časovou rezervu pro nepředvídatelné události nebo pro malé kreativní přestávky.

1.7 Zvýšíte si motivaci, odpovědnost, sebedůvěru asebevědomí

Při tréninku paměti si – na rozdíl od školy apráce – stanovujete cíle sami. Můžete pomalu zažívat pocit úspěchu, sami se řídit arychle se naučit odhadovat aposuzovat své schopnosti. Opakovaný úspěch podporuje motivaci asebedůvěru.

Při tréninku paměti získáte po každém cvičení ihned jednoznačnou zpětnou vazbu osvém výkonu. Významný přínos tréninku paměti spočívá vtom, že můžete zvyšování svého výkonu objektivně „měřit“. Neexistuje žádné „přibližně“ nebo „napůl správně“, žádné „jak se to vezme“ nebo „záleží na interpretaci“, neboť buď si na dané údaje vzpomenete aúplně je ve správném pořadí reprodukujete, nebo ne.

Na druhou stranu budete při tréninku také intenzivněji vnímat svou fantazii akreativitu aobjevíte v sobě netušené možnosti. Zjistíte, že nejen ostatní jsou schopni mít dobré nápady. Uvědomíte si, že vsobě máte mnohem větší potenciál, než jste možná předpokládali. Spřekvapením zjistíte, že můžete výkon své paměti srelativně malou námahou snadno zvýšit osto procent avíce, aže vsamotném procesu memorování hraje velmi důležitou roli vaše sebedůvěra.

Zvýšená důvěra ve vlastní výkon samozřejmě posílí ivaše sebevědomí, které je rozhodující pro školní apracovní úspěchy. Neboť jen věříme-li sami sobě, dokážeme přesvědčit iostatní. Při tréninku paměti však – obvykle – nikomu nic dokazovat nemusíte amůžete se rozvíjet svým vlastním tempem.

Zejména vprvních měsících budete dělat enormní pokroky abudete pozorovat, že úspěch motivuje avytváří sebedůvěru. Vposledních letech jsem si všimla, jak výrazně ovlivňuje proces memorování ajeho výsledek osobní přístup.

Když jsem se na gymnáziu začala od 5. ročníku neustále zhoršovat, dostávala jsem spoustu pětek ašestek nejen zlatiny amatematiky, začala jsem osobě silně pochybovat. Kdybych krátce před tím nezačala stréninkem paměti, pravděpodobně bych se nedostala ani kmaturitě. Neboť postupně začínalo být mnoho učitelů vmé tehdejší škole přesvědčeno otom, že přeskočení třetí třídy na základní škole bylo chybou. Vté chvíli byl mou jedinou oporou trénink paměti. Vítězství na prvním německém juniorském mistrovství posílilo můj pocit vlastní hodnoty apřestala jsem tolik trpět myšlenkou, že se ve mně všichni zmýlili.

Na konci následujících letních prázdnin, během nichž jsem trénovala na mistrovství světa, jsem bez velkých očekávání odcestovala do Londýna aneznala jsem ještě ani přesné výkony, kterých bych měla dosáhnout, kdybych chtěla patřit knejlepším nebo dokonce získat titul šampiona.

Na konci druhého dne, před desátou aposlední disciplínou, sprintem hracích karet, se mě organizátor zeptal, zda si dokážu zapamatovat sadu karet za méně než tři minuty, neboť to je prý jediná disciplína, která mi ještě chybí kzískání titulu. Pokrčila jsem rameny. Vtréninku jsem se ktomuto času ještě ani nepřiblížila. První pokus jsem úplně pokazila, zapamatovala jsem si 52 karet za čtyři minuty. Vposledním arozhodujícím kole si vedle mě sedl samotný Tony Buzan, iniciátor mistrovství světa vpaměťových schopnostech aúspěšný autor řady knih otechnikách čtení, učení azlepšování paměti, aby mě při zapamatovávání sledoval, přece jen bych se stala ve dvanácti letech nejmladším nositelem titulu grandmaster. Vtom momentě mě popadla ctižádost ařekla jsem si, teď to dokážeš, avida, zapamatovala jsem si sadu karet za 2.59 minuty. Atak jsem vroce 1999 získala zcela nečekaně jako první junior titul grandmaster.

1.8 Zlepšíte si schopnost koncentrace

Koncentrace je základním předpokladem pro všechny úkoly avýzvy, které chceme zvládnout. Bez ní nelze dokázat nikdy nic. Koncentrace je třeba všude – vhudbě, zábavě, ve sportu. Žádný pianista, houslista či jiný hudebník nezahraje skladbu bez chyby, když nebude pozorný anedokáže se po delší dobu soustředit. Ani skokan do výšky nebo sprinter, žádný sportovec nedosáhne dobrého výsledku bez koncentrace. Jistě znáte následující situaci ze školy nebo univerzity. Když se nesoustředíme, může se učitel nebo přednášející snažit sebevíc astejně netušíme, očem je řeč. Mnoho žáků ve škole kazí písemky proto, že se nedokáží dostatečně soustředit. Vždyť to známe izběžných rozhovorů. Zatímco se bavíme, odbíháme kvůli nedostatečnému soustředění vmyšlenkách jinam aačkoli sedí partner přímo naproti nám, přestáváme ho poslouchat. Akaždý jistě zná trapnou situaci, když musí partnera požádat, aby zopakoval poslední otázku. Koncentrace je základem mnohého, co děláme.

Ale kde ajak se vlastně učíme soustředit? Ono se snadno řekne „tak se přece konečně soustřeď!“, srealizací je to však horší. Trénink paměti pomůže ive zlepšování schopnosti soustředit se, neboť ktomu, abyste si něco zapamatovali, se nevyhnutelně musíte soustředit.

Při tréninku paměti získáte jasnou zpětnou vazbu osvém soustředění již po několika minutách. Uvidíte bezprostřední souvislost mezi soustředěním avýkonem. Tato zkušenost vám pomůže, abyste se dostatečně soustředili ipři příležitostech, které vás sice nijak zvlášť nebaví, ale jsou důležité.

Výrazně jsem si to uvědomila na německém mistrovství juniorů vroce 2003. Toto mistrovství se konalo asi dva měsíce po mistrovství světa. Ze soutěží jsem byla zvyklá, že několik minut před každou disciplínou zavládl vsále klid aminutu před soutěží nastala fáze absolutního soustředění, ve které všichni již sedí usvých stolů akoncentrují se. Na začátku juniorského mistrovství se ale rozdaly papíry aokamžitě se odstartovala disciplína – bez fáze koncentrace, se kterou jsem automaticky počítala. Neměla jsem čas se soustředit, což mě pak stálo nakonec ititul. Vzhledem ktomu, že jsem si nedokázala kvůli nedostatečnému soustředění představit žádné působivé obrazy, zapamatovala jsem si jen polovinu zpočtu čísel, který si dokážu zapamatovat obvykle.

Vidíte tedy, že bez koncentrace se při tréninku paměti ani při jiných příležitostech daleko nedostanete. Bez soustředění si nedokážete doopravdy zapamatovat žádné obrazy, které hrají při tréninku paměti skutečně významnou roli. Trénink paměti je tak iideální sebekontrolou ačasem skutečně získáte cit pro stav, kdy jste „soustředění“ adokážete si ho „na povel“ navodit apřenést ido jiných oblastí.

1.9 Zvýšíte rychlost myšlení abudete rychleji chápat

1.10 Naučíte se lépe bojovat se stresem

Table of Contents

O autorce

Předmluva

1 Proč trénovat paměť? – Deset důvodů

1.1 Dobrá paměť je předpokladem znalostí a vzdělání

1.2 Rozvíjíte fantazii

1.3 Rozvíjíte kreativitu

1.4 Posílíte svou vnímavost, sociální kompetence a vyjadřovací schopnosti

1.5 Budete myslet flexibilně a komplexně

1.6 Získáte cit pro vnímání času a time management

1.7 Zvýšíte si motivaci, odpovědnost, sebedůvěru a sebevědomí

1.8 Zlepšíte si schopnost koncentrace

1.9 Zvýšíte rychlost myšlení a budete rychleji chápat

1.10 Naučíte se lépe bojovat se stresem