Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Ing. Marek Laurenčík a kolektiv

Jak na dokonalou prezentaci v PowerPointu

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5202. publikaci

Odpovědný redaktor Pavel Němeček

Sazba Tomáš Brejcha

Počet stran 128

První vydání, Praha 2013

© Grada Publishing, a.s., 2013

V knize použité názvy programových produktů, firem apod. mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

Vytiskla Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

ISBN 978-80-247-4377-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Petr Somogyi

ISBN 978-80-247-8574-5 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-8575-2 (ve formátu EPUB)

1.Příprava prezentační techniky

Úspěšné předvedení prezentace není závislé jen na kvalitě samotné prezentace nebo předvádějícího, ale také správném výběru, přípravě apoužití prezentační techniky vzávislosti na prostředí, kde se prezentace odehrává. Tato kapitola je věnována právě těmto otázkám.

Vsouvislosti sprezentační technikou se často setkáte spojmy jako gamut, jas, kontrast, doba odezvy, rovnoměrnost podsvícení, věrnost barevného podání atyp povrchu. Seznamte se snimi tedy hned na úvod.

Obrázek 1.1: Gamut

Gamut– jedná se orozsah zobrazitelných barev. Jde osoubor všech barev, které je zařízení schopno zaznamenat nebo reprodukovat. Graficky se vyjadřuje jako podmnožina tzv. CIE barevného diagramu, což je množina všech barev rozlišitelných lidským okem, sestavená úřadem International Commission on Illumination (CIE) vroce 1931. Tento diagram se vztahuje kprůměrnému divákovi anezabývá se jasem, ale pouze barvou ajejí sytostí. Díky tomu může být přehledně zobrazen vrovině aje to vlastně gamut lidského vidění.

Svítivost je základní jednotkou soustavy SI. Název jednotky je kandela [cd].

Světelný tok je výkon zářivé energie, zhodnocený podle velikosti světelného vjemu, který vyvolá. Název jednotky je lumen [lm]. Jde oodvozenou jednotku soustavy SI. Vprospektech se spíše nahrazuje nesprávně pojmem svítivost.

Jas je světelný tok plošného zdroje světla oploše 1 m^2. Jednotkou je kandela na m^2 [cd/m^2].

Běžná hodnota jasu uLCD monitorů je 300 cd/m^2, uplasmových přes 1000 cd/m^2.

Kontrast (kontrastní poměr) je poměr mezi nejjasnější bílou anejčernější černou, který dokáže monitor zobrazit. Kontrast LCD monitorů je přes 1000:1, uplasmových kolem 10000:1. Pro srovnání: jasný den má kontrast 30000:1.

Doba odezvy se udává vmilisekundách aje kvůli technologii výroby nepřímo úměrná věrnosti barevného podání. Monitory sodezvou 2 ms jsou určeny zejména pro hráče, kde se nepředpokládají požadavky na věrnost barevného podání. Naopak monitory pro DTP jsou pomalejší, mají odezvu přes 5ms. Pro potřeby prezentace vyhovují všechny.

Rovnoměrnost podsvícení umonitorů spodsvícením typu CCFL (Cold Cathode Fluorescent Lamp) je dána kvalitou apřesností ustavení použitých výbojek, které osvěcují displej. Jsou umístěné vrozích postranního rámečku. Novější metodou je používání matic bílých LED diod, umístěných za LCD panelem. Zajišťují vyšší jas, věrnější barvy, lepší gamut, lepší rovnoměrnost podsvícení, adíky dynamickému řízení ivyšší kontrast. Cena monitorů spodsvícením LED diodami je stále vyšší oproti srovnatelným monitorům spodsvícením CCFL. Jelikož se jedná onově zavedený typ monitorů, nemá zatím sjednocený název.

1.1Co je nutné kprezentaci

Volba apříprava prezentační techniky záleží na mnoha aspektech. Jde zejména oto, zda se jedná ostabilní či dočasnou instalaci, jaká je velikost arozvržení místnosti, záleží ina počtu účastníků, na světelných podmínkách, na předpokládaném typu prezentací, avneposlední řadě na financích.

1.1.1Druhy prezentační techniky

Pro živou prezentaci jsou používány především dva druhy zařízení– monitory aprojektory.

Monitory

Monitory jsou použitelné pro malé sály skapacitou do cca 16 účastníků. Jejich výhodou je vysoká kvalita obrazu, vysoký jas akontrast. Je možné je používat za plného denního světla. Existuje ivenkovní provedení. Vsoučasné době (podzim 2012) se největší monitory pohybují kolem úhlopříčky 65“ srozlišením cca 1920×1080 bodů (16:9), což je plně vyhovující, ale za poněkud vyšší cenu (ipřes 100000 Kč). Kvalitní 40“ monitor srozlišením 1920×1080bodů (16:9) je možné pořídit ido 30000Kč. Pokud nedostačuje jejich velikost, je možné monitory skládat do velkých polí, pak je lze použít ivletištních halách. Rušivě působí rámečky mezi jednotlivými obrazovkami.

Displeje použité vmonitorech jsou vyrobeny různými technologiemi srůznými vlastnostmi, podle nich se liší jejich použití:

■LCD displeje (na bázi tekutých krystalů) používají tři základní technologie:

■TFT-TN má pozorovací úhel 160–170°. Používá se pro výrobu levných monitorů;

■TFT-IPS má oněco lepší pozorovací úhel, než TFT-TN, kolem 170°;

■TFT-xVA (PVA, MVA– označení podle výrobce) se vyznačuje pozorovacím úhlem 178°. Jde onejkvalitnější typ LCD displejů použitý vmonitorech.

■Plasmové displeje se používají vmonitorech svelkou úhlopříčkou, výhodou je značný pozorovací úhel, velký kontrast kolem 10000:1, jas přes 1000 cd/m^2, nevýhodou ustarších typů spotřeba, velké zahřívání, kratší životnost anáchylnost na vypálení stále používaných bodů. Technologie plasmových displejů nyní natolik pokročila, že při úhlopříčkách přes 42“ jsou lepší, než LCD displeje.

Obrázek 1.2: Umístění 32“ monitoru vedle tabule vučebně pro 30 žáků. Při instalaci je třeba znemožnit poškození monitoru pohybující se tabulí, vtomto případě zarážkou vlevém pantu tabule.

Obrázek 1.3: Umístění monitoru vminiaturní učebně pro maximálně 8 žáků. Umístění mezi okny bylo zvoleno jako kompromis, protože jiný prostor se nenašel. Okna je možné zastínit černými závěsy. Lepší pro výuku ipro oči posluchačů je umístění monitoru podle obrázku 1.02.

■Projekční displeje se používají zejména vtelevizorech. Pro účely prezentace se snimi prakticky nesetkáte.

■Displeje OLED (Organic Light Emitting Diode) jsou rychle se vyvíjející novinkou. Jsou zhotoveny nanesením organických vrstev na plochou fólii. Jejich výhodou by měl být velký pozorovací úhel, velký gamut, značný kontrast ahlavně nízká spotřeba. Fólii je možno různě tvarovat astáčet. Prozatím omezuje jejich rozšíření nízká výtěžnost výroby, vysoká cena amalá velikost, zatím nanejvýše 15". Po zdokonalení technologie se předpokládá, že nahradí vbudoucnosti LCD iplasmové displeje.

■Výroba klasických skleněných CRT obrazovek již skončila, setkáte se snimi stále méně často. Výhodou je značný pozorovací úhel avelký gamut, nevýhodou geometrická nepřesnost zobrazování, velká hmotnost arozměry.

■LED videostěny se montují zpanelů orozměrech až 4×6m pro použití vinteriéru iexteriéru. Panely obsahují množství čtveřic svítících LED diod jednotlivých barevných složek, červených, zelených, modrých, apro zvýšení jasu ibílých. LED stěny se používají hlavně při koncertech na pódiu, na reklamu ve venkovním prostředí.

Co dělat, pokud velikost jednoho monitoru nestačí? Vtakovém případě lze sdružovat monitory do dvojic, trojic, popř. čtveřic, či vytvářet celé plochy. Slouží ktomu monitory stenkým rámečkem, který pak působí méně rušivě. Na dvojici monitorů vedle sebe jsou držáky na zeď dostupné, pro čtveřici se ještě vyrábějí. Slušné běžné grafické karty vpočítačích, které mají dva výstupy, umí dvojici monitorů dobře ovládat. Pro trojici monitoru jsou použitelné videokarty řady Matrox TripleHead, pro čtveřici Matrox Quad Information Display (QID) adalší grafické karty od firmy Matrox.

Dalším výrobcem, který se dal na výrobu vícevýstupových grafických karet, je ASUS. Jeho grafické karty pro sběrnici PCI-Express mají možnost připojit až čtyři monitory. Do rovněž jimi dodávané základní desky můžete umístit dvojici takových grafických karet, takže je možno různě sdružovat až osmici monitorů.

Obrázek 1.4: Příklad použití grafické karty Matrox QID

Zajímavou možností je použít rozbočovače Matrox DualHead2Go, respektive TripleHead2Go. Umožňují připojit knotebooku dva, popřípadě tři monitory. Doporučuji před nákupem důkladně prostudovat materiály, protože rozbočovač umí připojit jen monitory surčitým pevně stanoveným rozlišením.

Obrázek 1.5: Připojení kvíce monitorům

Pro větší počet monitorů se používají jak speciální držáky, tak zvláštní způsoby komunikace spočítačem. Firma Samsung navrhla komunikaci až šesti monitorů spočítačem pomocí USB portu technologií UbiSync, nebo dvaceti pěti monitorů při použití Ethernetu atechnologie MagicNet Pro– bohužel za cenu malé rychlosti zobrazování.

Současný provoz více projektorů

Pro větší sál, členitější prostor nebo pro potřebu zajistit obraz ve foyeru, je nutné přenášet obraz na více projektorů současně. Vpřípadě velkého sálu může být důvodem také to, že pro velký obraz, viditelný ze zadních řad, by byl potřeba velmi výkonný apatřičně drahý projektor. Přitom vpředních řadách by stěží měli posluchači dostatečný odstup, aby měli přehled ovšem, co se odehrává na plátně. Řešením je použít více menších pláten, která jsou rozmístěna po sále, nasvícených příslušným počtem projektorů, které synchronně přenášejí stejný obraz.

Sčlenitějšími prostorami se setkáte na výstavách, veletrzích, kdy je potřeba prezentovat např. pomocí reklamních spotů ve stáncích různých tvarů svýhodným využitím přilehlých uliček. Dá se současně promítat na plátno umístěné nad stánkem, aby se zdaleka přitáhla pozornost, zatímco pro návštěvníky stánku běží prezentace na plochých obrazovkách popř. vmalém kinosále se zadní projekcí.

Na akcích, kde se předpokládá velký počet osob, které nejen sledují sled přednášek vsále, ale současně jednají vpředsálí, je vhodné přenášet obraz se ztišeným zvukem na pobočná plátna vpředsálí.

To vše vyžaduje současný provoz více zobrazovacích zařízení.

Nejjednodušší situace je, když potřebujete promítat zjednoho místa na dvě protilehlé nebo navzájem kolmé stěny stejný obraz se stejným rozlišením. Svýhodou lze využít VGA výstup projektoru akabel zněj připojit do vstupu druhého projektoru. Kprojektorům vede jediný VGA kabel. Počet projektorů, takto zřetězených, záleží na kvalitě kabelů akvalitě VGA výstupu projektorů. Rovněž předem vyzkoušejte maximální délku kabelu mezi projektory.

Při větším počtu projektorů, rozmístěných daleko od sebe, použijte rozbočovač pro videosignály (viz obrázek 2.2).

Při větších vzdálenostech než 30metrů není již možné používat klasické VGA kabely pro přenos videosignálu. Východiskem je použít techniky běžné vpočítačových sítích. Na závěr kapitoly 2 je popsán příklad připojení projektoru EPSON PowerLite1825 kbezdrátové síti. Dosah stačí na propojení vrámci místnosti, vpřípadě přepážek snízkým útlumem ido vedlejších prostor. Obdobně, jako kWiFi síti, můžete projektory připojit do klasické drátové sítě Ethernet. Zde už prakticky není omezena vzdálenost. Prostřednictvím internetu, kde se vytvoří tunel pomocí VPN, lze prezentaci přenést na libovolné místo na světě. Můžete potom prezentovat na jednom místě, zatímco posluchači sedí ještě vdalším sále vjiném městě. Při použití síťových technologií jste zatím omezeni pouze rychlostí přenosu. Na statické prezentace rychlost bohatě postačí, při promítání videa velmi záleží na kompresi.

Rovněž projektory je možné sdružovat do stěn, kdy každý zobrazuje jenom část celku. Kromě variant, uvedených včásti věnované monitorům, umožňují vybrané projektory vytvářet různé celky díky svým ovladačům asíťovému připojení. Není třeba, aby počítač měl speciální grafickou kartu, stačí konektor Ethernet nebo WiFi karta. Výše uvedený projektor EPSON umožňuje různé varianty, kdy např. dvojicí sdružených projektorů promítáte obzvlášť širokou tabulku svýsledky firmy adalšími single projektory ktomu rozbory. Celé vedení firmy může sedět vmístnosti apohodlně sledovat, přičemž všechny údaje má bez nutnosti listovat všanonech nebo přeskakovat zjednoho okna na druhé, všechny informace má najednou před sebou. Mnohem lépe se pak vyhledávají souvislosti analézá řešení.

Lze předpokládat, že uvedené technologie se rozšíří ina výrobky dalších firem, je to jen otázka času.

1.2Instalace monitoru

Monitory LCD se připevňují na zeď pomocí držáků súchyty VESA. Na každém plochém monitoru je vzadu čtveřice zalisovaných matic ve vzdálenostech, které odpovídají některému rozměru normy VESA. Podle velikosti ahmotnosti monitoru se používá rozteč VESA 100×100, 150×100 a200×200, rozměr vždy vmilimetrech. Čímž těžší monitor, tím větší úchyt. Před instalací je třeba nejdříve odstranit stávající podstavec. Někdy používá vlastní uchycení, jindy je připevněn šrouby do VESA úchytů.

Obrázek 1.6: Uchycení monitoru pomocí stavitelného nástěnného držákuVESA. Je vidět možnost naklápění aotáčení dle potřeby.

Držák vybírejte podle toho, jak potřebujete monitorem pohybovat. Některé jsou určeny jen kprostému přichycení na zeď, jiné umožňují monitorem různě pohybovat anatáčet ho podle různých os. Čím složitější držák je, tím hrozí větší nebezpečí různých mechanických nestabilit aroste jeho cena. Dalším parametrem je hmotnost monitoru, která nesmí převyšovat maximální únosnost držáku. Hmotnost monitoru se zvětšováním úhlopříčky prudce vzrůstá– 24“ LCD monitor váží 9,6kg, 32“ 17kg, 42“ 25kg a55“ už 55,5kg, zmiňovaný 65“ cca 85kg.

Nezapomeňte zajistit proti vytržení kabely, vedoucí kmonitoru. Dobrou službu udělá plastová elektrikářská lišta oprůřezu 40×20mm, která je současně zakryje.

1.3Projektory

Projektory jsou vhodné pro střední až velké sály, především proto, že umožňují snadno dosáhnout velkoplošného zobrazení. Výrobci je dělí na tři skupiny:

■Pro domácí kino jsou pro naše použití nevhodné. Mívají příliš malé rozlišení SVGA 800×600 bodů amalý světelný tok.

■Profesionální srozlišením XGA 1024×768 bodů asvětelným tokem nad 2000 ANSI lumenů. Snimi můžete prezentovat iza denního světla vnepříliš zastíněném sále. Pro běžné prezentace svýjimkou uvádění filmů se nehodí nové typy širokoúhlých projektorů. Prezentace jsou navrženy pro poměr stran 4:3 astejně jsou dimenzována istandardní projekční plátna.

■Instalační, se kterými se setkáte většinou už jako pevně nainstalovanými ve velkých sálech. Vyznačují se velkým světelným tokem nad 3000 ANSI lumenů adimenzováním na dlouhodobý provoz. Cenově se jedná opoložky přes sto tisíc korun za kus. Sohledem na to, že konferenční projektory již budou předem nastavené, není třeba se jimi dále zabývat.

Světelný tok uprojektorů je udávaný vANSI lumenech aoznačuje jednotku při měření světla postupem standardizovaným Americkou národní standardizační organizací ANSI vdokumentu IT7.215

Světelný tok vANSI lumenech

Použití

do 1500

zatemněné malé místnosti, domácí kina

1500–2000

nedokonalé zatemnění, malé učebny

2000–3000

stačí zatemnit jen nejbližší okno uplátna, běžné učebny

přes 3000

projekce za normálního světla, nikoli však přímého slunečního, velké místnosti

Pro pohodlnější přenášení se vyrábí speciální podskupina přenosných projektorů. Jejich hlavní výhodou jsou malé rozměry anízká váha, nevýhodou je– sohledem na parametry– vyšší cena, omezená možnost připojení anižší životnost. Další podskupinou profesionálních projektorů jsou universální typy, které je možné pevně připevnit do místnosti, ale sohledem na rozumnou váhu asnesitelné rozměry je možné je ipřenášet. Dodávají se většinou stransportní taškou.

Další rozdělení projektorů je podle použité technologie. Používají se dvě– DLP aLCD:

■základem technologie DLP je čip smikrozrcátky. Tato mikrozrcátka lze elektronicky naklápět, atím změnit, zda odrážejí světlo, či ne;

■technologie LCD používá trojici LCD displejů, které filtrují procházející světlo podle jednotlivých barvonosných složek.

Obrázek 1.7: Schéma DLP projektoru

Obrázek 1.8: Schéma LCD projektoru

Projektory DLP

Výhody

Nevýhody

velký kontrast

chvění mikrozrcátek zapříčiňuje chvění bodů obrazu

jasná bílá

nevyvážené barvy

levná výroba

rychlé děje nedokáže zobrazit

dlouhodobě se barvy nemění

drobné kresby se ztrácejí

obrysy jsou lemovány duhou

vyšší teplota projektoru, vyšší hluk

pomalejší vypnutí

Výhody

1.4Výběr projektoru

Příprava místnosti

■ručně;

Nastavení vzdálenosti

Instalace projektoru

1.4.1Nastavení projektoru

Možnosti připojení projektoru

Zprovoznění projektoru

1.5Možnosti připojení zvuku

Ozvučení

Ovládání

Používání pevně instalovaných projektorů

1.6Možnosti ovládání prezentace přednášejícím

1.6.1Prezentátory

Table of Contents

1. Příprava prezentační techniky

1.1 Co je nutné k prezentaci

1.1.1 Druhy prezentační techniky

1.2 Instalace monitoru

1.3 Projektory

1.4 Výběr projektoru

1.4.1 Nastavení projektoru

1.5 Možnosti připojení zvuku

1.6 Možnosti ovládání prezentace přednášejícím

1.6.1 Prezentátory