Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Zdeňka Lhotáková, Pavla Čechová, Klára Trnková

Rekonstrukce jádra v panelovém domě

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5381. publikaci

Odpovědná redaktorka Hana Hozová
Odborná korektura Ing. Hana Fialová
Sazba Martina Mojzesová
Fotografie na obálce: Laufen
Fotografie v textu z archivu autorek, firem – viz sekce "Zdroje fotografií a obrázků"
Ilustrace z archivu autorek
Počet stran 120
První vydání, Praha 2014
Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

Grada Publishing, a.s., 2014
Cover Design © Grada Publishing, a.s., 2013

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků, což není zvláštním způsobem vyznačeno.

ISBN 978-80-247-4362-2 (tištěná verze)

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Jan Löffelmann.

ISBN 978-80-247-8904-0 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-8905-7 (ve formátu EPUB)

Úvodem

Panelové stavby jsou nedílnou součástí dnešních měst. Jejich výstavba již sice skončila, ale stále v nich žije zhruba 30 % obyvatelstva. Pestré vnější změny mají jen velmi malou šanci zásadně proniknout do interiéru jednotlivých budov a smýt nánosy nepříliš poutavé historie. Mnoho obyvatel panelových bytů není spokojeno se stavem svých hygienických místností, které jsou často tvořeny jen malou místnůstkou WC a spoře vybavenou koupelnou, jež současným trendům bydlení nevyhovují. Motivem rekonstrukce a modernizace bytových jader není tedy jen nutnost obnovit přirozeně zestárlé vybavení interiérů hygienických místností, ale rovněž změna životního stylu uživatelů. Současnost přináší řadu možností, jak tuto situaci změnit.

|Obr. 1 Sestava Tigo vhodná do koupelen v panelových domech

Dnešní trendy moderního bydlení mají za cíl vytvořit co nejvyšší uživatelský komfort, což umožňují nové technologie a designy zařizovacích předmětů, včetně dalšího vybavení koupelen. Renovované interiéry jsou pak vytvořeny v nadčasovém pojetí a z původně odděleného vedlejšího prostoru, se koupelny stávají místem úzce navazujícím na obytnou část bytu, takže i v panelovém domě mohou být centrem relaxace a pohody pro všechny uživatele.

|Obr. 2 Tigo koupelna

Každá rekonstrukce vyžaduje velmi dobrou přípravu a je třeba hned od počátku si ujasnit, co od budoucí koupelny očekáváme a jaké funkce bude v obytném prostoru plnit. Podle rozsahu přestavby a potřebných stavebních úprav může jít o práce udržovacího charakteru, které nevyžadují ani ohlášení stavebnímu úřadu (výměna zařizovacích předmětů, drobné opravy instalací, obklady stěn nebo podlahy), ale v případě větších úprav a zásahů do konstrukcí je třeba postupovat v souladu se stavebním zákonem novelizovaným zákonem č. 350/2012 Sb., o územním plánování a stavebním řádu, a na něj navazujících dalších vyhlášek a předpisů.

Mnohdy chceme větší a pohodlnější koupelnu a je třeba zvážit možnosti jejího zvětšení využitím sousedících prostorů (předsíně, komory), nebo v případě, že se jedná o bydlení jedné či dvou osob nebo pokoje pro hosta, lze propojit koupelnu s WC, což se při rekonstrukcích v panelových domech často uplatňuje.

Než se přistoupí k celkové rekonstrukci koupelny, je třeba podrobně zjistit stávající stav současného prostoru i instalačních rozvodů. Pro nový návrh je třeba zjistit polohu nosných a obvodových stěn, spodního i horního podlaží pod a nad rekonstruovaným prostorem a u panelových domů celý stavební systém.

Pokud se jedná o změnu dispozice a následně větší stavební úpravy, je třeba u bytových domů požádat kromě stavebního povolení na stavebním úřadu,i o souhlas majitele domu nebo družstva. Půjde-li například o stavební úpravy charakteru změny dělicích příček (například k vyzdění jádra), které může vyvolat zvýšené zatížení, je třeba si vyžádat posudek statika a požádat stavební úřad o povolení. Povolené stavební úpravy je pak nutné po dokončení prací kolaudovat a přiložit potřebné doklady, jako jsou doklady o revizi instalací, o těsnosti připojovaných potrubí a další, které zaručují, že stavba bude po předpokládanou dobu trvání splňovat předepsané požadavky pro bezpečné užívání. Podkladem pro správní řízení je pak projekt od autorizované osoby, architekta, inženýra nebo technika. Zpravidla postačí jednoduchý nákres původní a navrhované dispozice s popisem potřebných stavebních změn.

Cílem této knížky bude vytvořit v rámci stávajícího bytu nové bytové jádro a podrobněji se budeme zabývat řešením hygienických místností, tj. koupelny a WC. Prvotní úvaha se bude točit kolem vlastního užití bytu. Potřebujeme definovat počet osob, které budou byt obývat, jejich požadavky na pracovní činnost a koníčky. Navíc panelové domy mají svá jádra umístěna většinou v centru dispozice, takže nemají přímé osvětlení ani možnost větrání. To s sebou nese zvýšené nároky na osvětlení a odvětrání prostor.

1

Konstrukce bytových jader, možné změny konstrukcí ajejich dispozic

1.1Jádra

Bytové jádro je určujícím prvkem dispozice ajeho poloha je vázána na instalační šachtu. Byty vpanelových domech jsou vybaveny typem jádra standardně vzávislosti na své velikosti. Jsou přístupná zkomunikační chodby nebo haly, která spojuje všechny místnosti vbytě, ajedině koupelna není vázána podmínkou oddělení dvěma dveřmi od obytných místností. Záchody této podmínce musejí vždy vyhovět. Dalším pravidlem je možnost spojení koupelny azáchodu pro byty smaximálně dvěma obytnými místnostmi.

V instalační šachtě jsou umístěna stoupací vedení vody, kanalizace, plynu azahrnuje většinou dvě potrubí vzduchotechniky pro odvod vzduchu zkoupelen aWC asamostatně digestoře zkuchyní. Současné technické možnosti pevnou vazbu na jádro dokážou částečně odbourat za dodržení pravidel daných jednotlivými technickými prvky.

Historický vývoj bytových jader spadá do období let 1958–1990. Jednotlivé typy domů, prováděné různou technologií, mají svá specifika voblasti rozvodů technických instalací arůzně provedená jádra. Ta řeší napojení instalací hygienického zázemí bytu arovněž kuchyně.

Objekty provedené panelovou technologií byly, dle historie vzákladním provedení, vybaveny bytovými jádry B2, B3, B4, B6, B7, B10. Historie jader vpanelových domech se vposledních stadiích vrátila často kvyzdívanému jádru aopustila montované konstrukce zpolystyrenových desek aželezobetonové. Pro výstavbu, která je založena na množství provedených domů, respektive bytů, bylo použití bytových jader smožnou nezávislou přípravou reálné řešení vedoucí kzapojení itéto důležité součásti stavby do celého programu. Výstavba jader se rozvinula zmožností použití materiálů. Vznikly dva typy jader, ato jádra montovaná zlehkých konstrukcí, často vsystému ocelové kostry apolykarbonátových desek, ajádra železobetonová.

1.1.1Jádra montovaná zlehkých materiálů

|Obr. 3 Schémata bytových jader lehké prefabrikace
B2 stavebnicový typ (výrobce: ZSP n. p. Boletice n./L., 1958–1968); B3 sektorový typ (výrobce: KOVONA n. p. Karviná, 1961–1980); B4 stavebnicový typ (výrobce: ZSP n. p. Boleticen./L., 1966–1972); B6 stavebnicový typ (výrobce: OCELOVÉ KONŠTRUKCIE n. p. Žilina,
1972–1980); B7stavebnicový typ (výrobce: STK n. p. Boletice n./L., 1972–1981); B9stavebnicový typ (výrobce: STK n. p. Boletice n./L., 1981–1990)

V panelových domech se setkáváme sněkolika typy jader. Každé je používáno vurčitých soustavách. Řada se odvíjí vtěchto typech:

B2 (1958–1968)– nejstarší bytové stavebnicové jádro zdesek, vkonstrukčních soustavách G40 aG57.

B3 (1961–1981)– velmi rozšířené bytové sektorově-prostorové jádro. Jsou vkonstrukčních soustavách G57, T06B. Stěny jádra jsou umakartové, minimalizaci manipulačního prostoru většinou zajistí otočné umyvadlo.

B4 (1964–1972)– jádro méně rozšířené, stavebnicové zdesek, navazuje na systém jádra B3, je vkonstrukčních soustavách T06B aT08B.

B6 (1964–1987)– rozšířené bytové jádro, najdeme jej vkonstrukčních soustavách VVÚ– ETA, Je řešeno jako stavebnicové socelovou kostrou.

B7 (1972–1981)– vkonstrukčních soustavách B70, je stavebnicové zdesek.

B9 (1981–1990) je řešeno jako prostorový monoblok nebo desková stavebnice.

1.1.2Jádra železobetonová

Tento typ je použit vmalém rozsahu. Jejich základní konstrukce je ze železobetonu, tedy ze základního konstrukčního materiálu celé stavby. Jejich vazba na celou stavbu je náročná, vyžadující maximální přesnost. Právě tato podmínka byla spolu snáročnou realizací stavby překážkou většího rozšíření.

1.2Rozsah rekonstrukce

Základem je rozvaha, vjakém rozsahu budeme rekonstruovat celý byt. Kpřestavbě se také jistě postavíme jinak, máme-li budovat vbytě, který již obýváme, nebo který můžeme ponechat chvíli volný aprázdný. Panelové stavby nemají dobře zajištěnou výměnu vzduchu, často ještě zhoršenou použitím nových konstrukcí oken. To je jeden zparametrů, který při stavbě ajejím projektování či plánování sledujeme. Místnosti mají světlou výšku 2600–2620 mm (ČSN 73 4301 Obytné budovy). To je hodnota naprosto dostačující, vyhovující idnešním normám. Nucené odvětrání bývá napojeno na stávající domovní rozvody, které ústí nad střechu objektu.

Jednotlivé obytné místnosti mají dostatečně zajišťovat soukromí. Dnešní požadavek na propojení kuchyně aobytného prostoru lze vrámci řešení statiky upravit. Nejprve, po určení našich požadavků, zjistíme, vjakém typu domu vlastně jsme ajaká jsou pravidla struktury jeho konstrukce. Základní informace získáme na stavebním úřadě, nejlépe za pomoci architekta nebo stavebního inženýra, kteří dokážou zmnožství popisných materiálů vybrat ty potřebné. Aktuální stav všech konstrukcí aprovedených oprav aúprav by měl být varchivu majitele nebo správce objektu. Panelové stavby jsou řešeny nejčastěji jako konstrukce spodélným nebo příčným nosným systémem konstrukce. Tento základní údaj onámi rekonstruovaném bytě definuje rozsah amožnosti, které nám byt bez větších zásahů poskytuje.

Ponechání bytové dispozice je nejjednodušší varianta úprav vbytě, přičemž musíme mít připraveno připojení na rozvody vody aodpadu ana elektrorozvod. Vše se řeší vmezích požadavků současnosti. Druhou variantou je změna dispozice aposun funkcí vbytě. Zde rozhodnutí, vyplývající znašich požadavků, doplní řada změn. Především je třeba vždy vyhovět všem požadavkům norem, vyhlášek izákonů, kde jsou dány minimální rozměry jednotlivých místností adalší zpodmínek, jako je zachování samostatného WC ubytů svíce než dvěma obytnými místnostmi adalší. Zásah do nosné konstrukce vyžaduje vždy stavební povolení amusí být stvrzen ve svém řešení statikem. Libovolné změny jsou sice možné, ale cena jejich realizace bývá příliš vysoká.

1.3Stavební část

V rámci stavební části se stručně zmíníme opotřebných dokumentech krekonstrukci. Nejprve je třeba rozhodnout se, co vrámci stavby musí připravit budoucí uživatel, ave spolupráci sprojektantem dohodnout, na jakém stupni realizace proběhne, jaké budou zvoleny konstrukce, stavební úpravy, typy podlah astěn. Vdalší fázi proběhne výběr vhodného materiálu pro vybudování nového jádra. Pokud se bude zasahovat do nosné konstrukce aprovádět dispoziční úpravy, nelze opomenout pozvat odborníka– statika, který posoudí stávající inavrhované konstrukce vsouladu stypem panelového domu.

1.3.1Projekt

Pro zadání projektu oslovíme osoby soprávněním provést vše týkající se přestavby jádra. Návrh bez stavebních úprav, jako jsou výměny zařizovacích předmětů, změny barev, nám může navrhnout prakticky kdokoli. Projekt zahrnující istavební úpravy, případně vytvoření projektu pro stavební povolení, může zpracovat pouze osoba spříslušným vzděláním. Ta musí být členem České komory architektů nebo České komory autorizovaných inženýrů atechniků.

Rozsah úprav dá také základní informaci onutnosti rozsahu provedené dokumentace. Vpřípadech, kdy nezasahujeme do stavebních konstrukcí anebudeme je upravovat, nebude třeba vyhotovit projekt. Vpřípadě, že se chystáme květším zásahům, musíme mít zhotovenou projektovou dokumentaci. Její rozsah určí příslušný stavební úřad. Obsah projektu podle prováděcí vyhlášky stavebního zákona (zákon č. 183/2006 Sb. a jeho novela č. 350/2012 Sb.) č. 499/2006 Sb., odokumentaci staveb, stanoví příslušný stavební úřad (pokud je rozsah prováděných prací odpovídající). Vzhledem ktomu, že projektovou dokumentaci bude zpracovávat odpovědná osoba, je naše úloha vnutnosti řešit formální stránku věci velmi omezená. Každopádně bychom měli vědět, co vše stojí za vypracováním projektu aco bychom měli podchytit ve smlouvě odílo. Rekonstrukce bytového jádra bude pravděpodobně řešena jako projekt pro stavební povolení, nebo jako projektová dokumentace pro ohlášení stavby.

Každý projekt musí podle zákona č. 350/2012 Sb. (novela zákona č.183/2006 Sb.) avyhlášky č. 499/2006 Sb., odokumentaci staveb, obsahovat průvodní zprávu, souhrnnou technickou zprávu, výkres situace, vlastní dokumentaci– vnašem případě jádra, dokladovou část.

Průvodní zpráva obsahuje základní údaje ostavbě, její popis, základní údaje omajiteli ainvestorovi akce. Nedílnou součástí jsou iúdaje ozpracovateli projektu ajeho jednotlivých částí, včetně uvedení příslušnosti ke komoře. Další část by měla obsahovat vstupní údaje, vnašem případě bude uveden systém konstrukce stavby ajeho základní charakteristika. Ipřes poměrně malý rozsah stavebních prací bude vprojektu zaznamenán istávající, či spíše výchozí stav prostoru.

1.3.2Nové konstrukce

1.3.2.1Sádrokarton

Finální úprava ploch stěn je řešena malbou nebo obkladem, kde je navíc doplněna hydroizolační vrstva. Ve vlhkém prostoru koupelny použijeme impregnované desky. Plochou ze sádrokartonu lze řešit ipodhled. Skladba stěn ajejich požární odolnost jsou dány příslušným požárním řešením, které není předmětem této publikace.

V panelové stavbě se věnujeme vrámci budování nových konstrukcí podrobně izvukové izolaci. Konstrukce se doplní vnitřní vrstvou minerální vaty. Důsledně se provede rovněž styk sjinými materiály vúrovni stropu, stěn ipodlahy. Pod nové konstrukce se ukládá připojovací těsnění. Použití parozábrany vinteriéru není běžné. Každopádně bude osazeno odvětrání místnosti.

1.3.2.2Pórobeton

1.3.3Povrchy

1.3.3.1Omítky

1.3.3.2Malby

1.3.3.3Obklady

1.3.3.4Podlahy

Plovoucí podlahy

Dlažby

1.3.3.5Stropy apodhledy

1.3.4Materiály

1.3.4.1Umělý kámen

1.3.4.2PVC

1.3.4.3Lité podlahy

1.3.4.4Stěrky

1.3.4.5Potěry

1.3.4.6Betonové podlahy– teraco

1.3.4.7Sklo

1.3.4.8Přírodní materiály

Dřevo

Korek

Linoleum

Marmoleum

1.3.5Barvy

1.4Statika, posouzení stávajících konstrukcí

1.4.1Soustavy panelových domů