Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Martin Gregora, Dana Zákostelecká

Jídelníček kojenců a malých dětí

3., doplněné a aktualizované vydání

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00  Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5510. publikaci

Odpovědná redaktorka Helena Varšavská
Sazba a zlom Antonín Plicka
Zpracování obálky Daniela Eftimiadisová
Počet stran 192 + 24 stran barevné přílohy
Vydání 3., 2014

Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2014
Cover Photo © fotobanka Allphoto

ISBN 978-80-247-4773-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Antonín Plicka

ISBN 978-80-247-9215-6 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-9216-3 (ve formátu EPUB)

Úvod

Milé maminky,

dotazy na výživu dítěte patří k nejčastějším otázkám, které dětští lékaři a sestry v ordinacích a poradnách zodpovídají. Tato kniha je souhrnem praktických rad čerpaných z kapitol mých předchozích knih a z více než dvou tisíc odpovědí na dotazy, které jsem zodpověděl na internetovém portálu. Velice často se zde maminky ptají právě na dětskou výživu. Některé otázky jsou tak zásadní a tak často se opakují, že jsem je v poopravené formě použil v závěru knihy k vysvětlení konkrétních nesnází, které s sebou výživa dětí a příprava jídel pro naše nejmenší přinášejí. V knize najdete výčet pravidel pro přípravu zdravé racionální dětské stravy, základní informace o jednotlivých druzích potravin a samozřejmě i receptář kojeneckých, a především batolecích jídel. Problematika kojení je zpracována v základních bodech. Více se o kojení dočtete v knihách: Kojení – nejčastější problémy a jejich řešení nebo v komplexněji pojatých publikacích, jako jsou Nová kniha o těhotenství a mateřství nebo Čekáme děťátko. Výživa malých dětí je podrobněji popsána také v Kuchařce pro rodiče malých dětí. V této knize najdete především praktické rady a jídelníčky, včetně návrhů jídelníčku pro obézní dítě nebo pro dítě na vegetariánské stravě. Dočtete se zde, jak se pozná alergie na bílkovinu kravského mléka a jak se léčí, čím je možné nahradit vápník u dítěte, které nepije mléko a nejí mléčné výrobky, čím nahradit vejce v přípravě pokrmů, je-li dítě na vejce alergické, atp. V této souvislosti musím vyzdvihnout knihu MUDr. Martina Fuchse Alergie číhá v jídle a pití, která mi byla při psaní těchto kapitol zdrojem odborných rad a důležitých informací. Je to kniha napsaná brilantně a srozumitelně a vřele ji doporučuji všem, kteří se denně potýkají s potravinovými alergiemi. Je však třeba také říci, že názory alergologů a gastroenterologů na výživu se mění a nejsou jednotné. Proto se stává, že se liší některá jejich doporučení. V takových případech je nejlepší řešení řídit se radami svého ošetřujícího lékaře nebo specialisty. Pevně věřím, že se následující texty stanou vaším pomocníkem při řešení nejrůznějších těžkostí, které mohou při přípravě jídel pro děti nastat.

1. Kojení

Kojením dává matka dítěti dar nejcennější

Kojení je nejpřirozenější způsob výživy dítěte. Kojením dává matka narozenému dítěti to nejcennější, co má, největší dar – mateřské mléko – unikátní tekutinu, jejíž složení přesně odpovídá potřebám dítěte vrůzných stupních jeho vývoje. Obsahuje všechny potřebné živiny videálním poměru pro rostoucí organismus adíky přítomnosti zvláštních cukrů pomáhá utvářet osídlení střevní sliznice kojence bakteriemi, které jsou pro jeho organismus prospěšné, zlepšují trávení apodporují zrání imunitního systému. Právě proměnlivé, originální složení mateřského mléka apřítomnost obranných látek, které chrání dítě proti nemocem, je to, co nelze nikdy plně nahradit. Kojení je takénejpohodlnější formou výživy dítěte aje prospěšné ipro matku. Napomáhá zavinování dělohy po porodu, vede kpostupné ztrátě hmotnostního přírůstku vtěhotenství.

Výlučné kojení dítěte prvních šest měsíců života je nejlepším způsobem jeho výživy. Plně kojené dítě nepotřebuje žádnou jinou tekutinu. Druhý půlrok je pak ve znamení postupného zavádění nemléčných příkrmů. Takévtomto věku, ale ipozději, do dvou let, přináší kojení nesporné výhody pro dítě ipro matku.

Výhody kojení pro dítě

•Ochrana před infekcemi (zánět středního ucha, zánět hrtanu, zánět průdušek, střevní infekce – průjmy).

•Ochrana před vznikem potravinových alergií apřed alergickými projevy vbudoucnosti.

•Optimální vývoj duševních schopností dítěte.

•Menší riziko vzniku obezity, cukrovky, chudokrevnosti.

•Správný vývoj kostí avbudoucnu menší riziko osteoporózy.

Výhody kojení pro matku

•Nejpohodlnější, nejvhodnější apřitom nejlevnější způsob výživy dítěte.

•Rychlejší zavinování dělohy ajejí návrat do stavu před otěhotněním.

•Přirozené snížení hmotnostního přírůstku ztěhotenství, návrat hmotnosti ke stavu před otěhotněním.

•Menší poporodní ztráty krve.

•Výlučné kojení má antikoncepční účinek.

•Ochrana před rakovinou prsu, vaječníků aosteoporózou.

Jak správně začít skojením

•První přiložení kprsu by se mělo odehrát již do třiceti minut po porodu, nejpozději však do dvou hodin.

•První den přikládáme dítě kprsu pravidelně, přibližně po třech hodinách, pokud samo nechce častěji.

•První dva až tři týdny přikládáme dítě koběma prsům. Ještě není rozdíl mezi tzv. předním azadním mlékem. (Teprve později se při kojení uvolňuje nejprve přední, sladší mléko, které je následováno mlékem zadním, tučnějším. Tehdy se obvykle doporučuje kojit již jen zjednoho prsu, aby dítě vypilo idostatek zmíněného zadního mléka.)

•Délku kojení neomezujeme zžádných důvodů, dítě může být uprsu ipřes půl hodiny.

•Nevadí, že se intervaly mezi pitím stanou nepravidelné (půl hodiny, ale itři až čtyři hodiny, obvykle však ne déle než šest hodin).

•Skojením se většinou začíná vpoloze vleže, později vsedě.

•Respektujeme zvláštnosti tvaru prsů aobličeje dítěte úpravou polohy při kojení (obtíže působí malá brada dítěte, příliš velký prs nebo bradavka ataké vpáčená bradavka).

•Důležité je, aby poloha při kojení byla pro matku pohodlná. Každá vynucená poloha provázená nepohodlím matky má za následek zhoršené uvolňování mléka zprsu.

•Netlačíme dítěti hlavu kprsu násilím, protože by to uněho vyvolalo obrannou reakci. Dotýkáme se pouze jemně jeho hlavy pod spojnicí uší.

Dítě správně přiložené kprsu

•Dítě má obličej, hrudník, bříško ikolena otočená kmatce.

•Ouško, rameno akyčle jsou vjedné linii.

•Matka přitahuje rukou tělo dítěte ksobě za ramena azáda, nikoli za hlavičku.

•Jestliže se matka dotýká hlavy dítěte, pak jen do výše spojnice linie jeho oušek.

•Hlavičky nad linií spojnice uší ani obličeje se matka při kojení nedotýká, aby nedošlo kmatení sacího reflexu.

•Matka neodtahuje prs od nosu dítěte.

•Matka přikládá dítě kprsu, nikoli prs kdítěti.

•Brada, tvář anos dítěte se dotýkají prsu.

•Dítě nekřičí, začíná sát dlouhými tahy.

•Matka nepociťuje bolest.

Najde moje dítě vmateřském mléku všechnu výživu, kterou potřebuje už od porodu?

Vprvních hodinách adnech po porodu je vprsu matky mlezivo, kolostrum. Je nažloutlé barvy ahusté jako vaječný bílek. Obsahuje obranné látky bílkovinné povahy asoli, které vtu chvíli dítě nejvíce potřebuje. Zásoby energie avody má novorozenec ve svém těle připraveny už ztěla matky na dva až tři dny. Většinou přesně tolik, kolik jich využije.

Dokrmování každého dítěte čajem aumělou výživou pramení zneznalosti dějů, kterými příroda vybavila nově narozené savčí mládě. Je tedy zbytečné ado celého procesu tvorby mléka, vytvoření správné techniky kojení abezproblémové spolupráce maminky aděťátka zasahuje nepříznivě.

Když probíhá všechno správně, objeví se vprsech matky větší množství mléka už koncem druhého dne nebo třetí den po porodu. Důležité ale je, aby vzájemná poloha matky adítěte, způsob uchopení prsu apoloha bradavky vústech dítěte byly správné aumožnily dítěti od prvního přiložení vypít většinu toho, co se vprsu vytvořilo.

Iněkolik zdánlivě nevýznamných kapek mleziva vytvořených vprvních hodinách po porodu je pro dítě velice cennou tekutinou!

Správná technika kojení je předpokladem úspěšného dlouhodobého kojení

•Matka zaujímá uvolněnou polohu.

Vleže na boku má matka podepřenou hlavu polštářem tak, aby se hlava vyrovnala sramenem. Nemá se opírat oloket ani příliš zvedat rameno. Prohnutím vzádech se vyrovná vyklenutí břicha, obvyklé vprvních dnech po porodu, dítě tak neleží vúhlu kose matčina těla, ale těsně kní přivinuto.

Vsedě stabilizuje matka uvolněnou polohu podložením chodidel stoličkou, je opřená vzádech adítě spočívá na jejím hrudníku, matka nedrží jeho váhu na rukou, ale nese ji na svém těle adítě nesklouzává ke špičce bradavky.

Dítě může maminka podložit polštáři, přidržuje je za ramínka, ne za hlavu. Nedotýká se hlavy nad spojnicí uší. Každá nepřirozená poloha má za následek zhoršené uvolňování mléka.

•Tělo dítěte je vtěsném kontaktu stělem matky.

Matčino břicho se dotýká bříška dítěte, mezi matkou adítětem není žádná překážka, spodní ručka dítěte, zavinovačka atd. Jen správná vzájemná poloha obou umožní správné přisátí dítěte.

•Matka nabízí prs na dlani sprsty pod dvorcem apalcem nad ním.

Dítě tak může vzít do úst většinu dvorce.

•Brada, tvář anos se dotýkají prsu.

Někdy musí matka kvůli kontaktu obličeje dítěte sprsem tisknout prs směrem kdítěti. Lehce zakloněná hlava nebrání dítěti vdýchání ani při „zabořeném nosu“, při správné poloze matka nemusí odtahovat tkáň prsu od nosu dítěte ve snaze umožnit dítěti volné dýchání.

•Ústa dítěte jsou široce otevřená.

Jazyk je vysunutý přes dolní dáseň, brada je vtisknuta do tkáně prsu, rty jsou ohrnuty ven, jazyk je žlábkovitě prohnut okolo bradavky.

•Tváře dítěti nevpadávají dovnitř.

Pohybují se jen spánky dítěte.

•Není slyšet žádný zvuk.

Mlaskání dítěte je známkou špatné techniky sání, jazyk stlačuje pouze špičku bradavky.

•Dítě saje pomalými tahy.

Počáteční rychlejší sání se po chvíli zpomalí adítě začne polykat. Je slyšet polykání doušků mléka. Dítě je klidné, nepouští bradavku anesnaží se odalší přisátí.

•Tkáň prsu se před ústy dítěte nenapíná.

Dítě získá tolik mléka, kolik se mu zprsu podaří dostat do úst. Hlavní sání se odehrává vústech. Při špatné technice se kůže prsu při kojení vytahuje aočividně pohybuje.

•Kojení nesmí matku bolet!

Bradavka není po kojení ani odřená, ani oploštělá. Isbolavou bradavkou lze kojit bez bolesti, pokud je umístěna vústech dítěte správně.

Bolest bradavky při přisátí dítěte téměř jistě znamená, že přiložení dítěte kprsu není správné aje třeba je opravit. Pokračování vkojení špatnou „technikou“ často znamená poškození bradavek. Bolest astrach při kojení pak vedou komezování doby, kterou dítě stráví uprsu, akjeho nespokojenosti. Mléko zůstává vprsu nevypito ajeho další tvorba se snižuje.

Mechanismus, který řídí tvorbu mléka tak, aby jeho množství akvalita odpovídaly potřebám dítěte, je narušen adříve nebo později vyústí vbludný kruh, mající za následek nedostatek mléka, nespokojenost aneklid rodičů, neprospívání dítěte, ukončení kojení ajeho nahrazení umělou výživou. Apřitom stačilo tak málo: zaměřit se na správnou techniku kojení, nechat si poradit správnou osobou ve správnou chvíli, neztrácet víru vúspěch kojení asebedůvěru.

Kdo může být tou správnou osobou, která poradí stechnikou kojení?

1.Zkušená novorozenecká sestra nebo lékař zoddělení, které se beze zbytku řídí strategií podpory kojení (vrepublice jsou vsoučasné době desítky novorozeneckých oddělení, která nesou označení „Baby friendly hospital“ ajejichž podpora kojení je příkladná).

2.Laktační poradkyně proškolená laktační ligou (telefonicky možno kontaktovat horkou linku kojení: 261082 424).

3.Erudovaná dětská sestra nebo praktický dětský lékař, kteří podporují kojení.

Další zásady úspěšného kojení

Kojit je třeba ivnoci. Vnoci je produkce prolaktinu aoxytocinu vyšší než ve dne. Dítě má být kojeno podle jeho proměnlivých potřeb, tedy ne vpravidelně stanovených intervalech. Není nic divného, že během hodiny je dítě přiloženo vícekrát. Dítě má několik dalších důvodů, proč se pláčem nebo neklidem „domáhá“ přiložení kprsu. Někdy to dokonce ani přiložení nemusí být, dítě uklidní přítomnost matky, její tělesná blízkost, ustarších kojenců ijejí vůně. Typickým příkladem je škytavka. Stačí několik polknutí adítě ji ztratí. Jiným důvodem je bolest bříška. Nepříjemný pocit vprůběhu pohybu trávené stravy ve střevech dítěte se často vyřeší několika doušky vypitého mléka. Polknutím se totiž „spouští“ postupný organizovaný pohyb střev, který vede nakonec kodříhnutí, kodchodu plynů nebo jen kposunutí tráveniny přes „obtížné“ místo.

Také děti, které ublinkávají, mají vústech nebo níže vkrku nepříjemný pocit, známý udospělých jako „pálení žáhy“. Polknutí mléka nepříjemné pocity na čas vyřeší.

Přiložením kprsu nemůže matka nic zkazit ačasto ivelmi krátká doba uprsu vede ke zklidnění dítěte.

Poškození bradavek není způsobené častým přikládáním kprsu, ale špatnou technikou kojení.

Jak kojit sporaněnými bradavkami?

Poraněné bradavky jsou známkou špatné techniky kojení. Jediným skutečným opatřením vtakové situaci je poradit se sněkým zkušeným, nalézt chybu, kterou matka vtechnice kojení dělá, apříčinu odstranit. Hojení žádného poranění by nemělo trvat déle než tři dny. Pokud trvá déle, je nutné pomyslet na infekci plísní aihned zajít klékaři apak po poradě sním ji léčit.

•Poraněná bradavka nejméně bolí, změníte-li polohu při kojení tak, aby byla prasklina vkoutku úst dítěte.

•Pokud nelze bolest, která může blokovat uvolňovací reflex, odstranit, zkuste sice vynechat několikrát kojení zporaněného prsu, ale pro prevenci možného zánětu odstříkejte mléko zprsu rukou místo přiložení dítěte.

•Čerstvé poranění můžete pokapat několika kapkami zadního mléka anechat dobře zaschnout na vzduchu. Pro déle trvající poranění už to ale není vhodné.

•Prospět může některý zprostředků podporujících hojení, například mast Bepanthen nebo Calcium pantothenicum.

•Iporaněným bradavkám prospívá dobré oschnutí po skončení kojení anošení chráničů bradavek místo obvyklých vložek do podprsenky.

•Na mytí bradavek nepoužívejte mýdlo, ale pouze vodu!

Dokrm malého kojence čajem je nevhodný

Rozhodně nevhodné arušivé je řešení problémů smnožstvím mléka dokrmováním každého dítěte roztoky cukru nebo škrobu orůzné koncentraci, vodou nebo čajem. Sladká chuť je pro dítě lákavá adítě jí dává přednost před chutí mléka. Ochranný vliv mleziva se tím však ředí ačástečně znehodnocuje. Dítě nestráví uprsu matky tolik času, aby na dráždění bradavky advorce sáním zareagoval její organismus nástupem tvorby audržováním požadovaného množství mléka. Po celou dobu kojení je množství mléka regulováno mírou sání dítěte.

Většina selhání kojení brzy po porodu ipozději se zdůvodňuje „nedostatkem mléka“. Nedostatek ale není zpravidla příčinou, nýbrž následkem nahromadění základních chyb, jejichž začátek je buď vtechnice kojení, nebo vomezení doby strávené uprsu.

Dudlík je náhražka

Častým příkladem omezování doby dráždění bradavky dítětem je nahrazování přikládání dítěte auspokojování jeho přirozeného pudu sát podáváním dudlíku-šidítka nebo dudlíku na kojenecké lahvi. Je třeba, aby si matka uvědomila, že dudlík nedává dítěti proto, že ho potřebuje, ale místo sebe, jako náhražku za svůj prs.

Stouto možností ale příroda ajejí nástroje – regulační mechanismy tvorby mléka – nepočítají acelá křehká rovnováha mezi měnící se spotřebou dítěte aprodukcí mléka matčinými prsy je porušena.

Jaký by měl být můj jídelníček, když kojím?

Důležité je, aby byl pestrý, obsahoval dostatek základních živin adalší součásti, zejména ty, které se neukládají vtěle do zásob, jako jsou vitaminy řady B, vitamin C, některé minerály abílkoviny. Příjem energie aživin musí být vyrovnaný. Nadbytečný příjem energie udobře živené ženy nevede ke zvýšené tvorbě mléka aspíše ji zatěžuje zdravotními riziky znadváhy aobezity. Žena snízkým příjmem energie dokáže tvořit dostatečné množství mléka. Sama ale může strádat.

Bílkovin přijímá žena vnašich podmínkách většinou nadbytek. Přitom nižší příjem kvalitu amnožství mléka spíše neovlivní. Co se týká tuků, měla by kojící žena upřednostňovat rostlinné oleje před živočišnými arybí tuk. Vhodný je olej olivový, lněný, řepkový.

Železo, potřebné pro tvorbu červených krvinek, se nejlépe vstřebává zmasa. Zrostlinné potravy, mléčných výrobků avajec se vstřebá železa desetinásobně méně. Kojené dítě má zásoby železa do šesti měsíců obvykle dostatečné. Po šesti měsících doplňuje železo zpostupně zaváděných nemléčných masozeleninových příkrmů.

Jód je stopový prvek nezbytný pro správnou funkci štítné žlázy ajejím prostřednictvím pro růst dítěte ajeho psychomotorický vývoj. Zdrojem jódu jsou mořské ryby, mořské řasy ajodovaná sůl, některé minerální vody ajódem obohacené potraviny.

Organismus těhotné akojící ženy má vyšší spotřebu jódu, atak bývá vhodné doplnit ho buď zpřírodních zdrojů, nebo formou tablet obsahujících jód vdávce, kterou doporučí ošetřující lékař.

Mléko amléčné výrobky jsou pro matku základním adostatečným zdrojem vápníku. Jeho obsah vmateřském mléce není ale přímo závislý na příjmu vpotravě. Při relativním nedostatku se vápník uvolňuje ze zásob vkostech apozději se opět do zásob uloží.

Dostatek zeleniny ačerstvého ovoce zajistí přiměřené množství vitaminů, zejména vitaminu C, který mimo jiné podporuje obranyschopnost organismu. Denní dávka vitaminu C pro kojící ženu je obsažena vjednom velkém pomeranči nebo ve 100 ml čerstvé pomerančové šťávy, vjednom grepu nebo vjedné paprice.

Okolik více bych měla jíst, když kojím?

Množství energie, kterou matka pro první týdny aměsíce skutečně potřebuje na pokrytí potřeby při kojení, je větší jen asi o400 kalorií (1600 kilojoulů) na den oproti normálu. To je množství, které lze získat například snědením dvou jogurtů asklenky mléka. Jak nadbytek, tak nedostatek energie aživin je nežádoucí apředstavuje určité riziko pro matku idítě. Záleží na stavu výživy matky před těhotenstvím. Ztohoto pohledu by se každá žena vreprodukčním věku, budoucí matka, měla stravovat tak, aby její výchozí situace byla co možná nejlepší. Ne všechno se totiž dá změnit, začne-li se se změnami až vtěhotenství.

Za jak dlouho po porodu ztratím kila, která jsem před porodem nabrala?

Část hmotnostního přírůstku vtěhotenství po odečtení váhy plodu, plodových obalů aplodové vody je určena na hrazení zvýšených energetických výdajů při kojení. Optimální je situace, kdy matka plně kojí apostupně snižuje svou hmotnost o0,5–1 kg za měsíc. Větší část „kilogramů navíc“ ztrácí matka vprvních měsících, méně později.

Rychlá ztráta váhy ve snaze dostat se co nejdříve do podoby před otěhotněním není dobrá. Není dobrá pro tvorbu mléka anavíc se při rychlém hubnutí uvolňují látky, které jsou uloženy vtělesném tuku, adostanou-li se do mléka ve větším množství, mohou negativně ovlivnit jeho kvalitu.

Málo mléka

Každá maminka se setká vprůběhu kojení se situací, kdy má podezření, že nemá dostatek mléka aže dítě má hlad. Někdy se zdá mléka málo co do množství, jindy má podezření, že je mléko „slabé, málo tučné“.

Soudí se tak zchování dítěte, ze změn pocitů vprsech, zmodravé barvy lidského mléka vlahvičce. Za všemi těmito stesky bývá jeden společný jmenovatel – nedostatek sebedůvěry ve vlastní organismus, zvláště ve schopnost kojit. Sebedůvěra není vždy samozřejmá alze ji snadno podkopat: vokolí často někdo nekojil nebo kojil ne zcela úspěšně, nebylo kojeno první dítě, matka matky také nekojila…

Není nikdo, kdo by tyto mýty zbořil. Nikdo nepřizná, že se stala chyba, že někdo neudělal něco, co udělat měl. Málo je slyšet inevyvratitelný fakt, že umělá výživa sice dovolí dítěti vyrůst, ale mateřské mléko nemůže nikdy nahradit aže kojení má velký význam ipro zdraví matky.

Už vporodnici po zahájení tvorby mléka atváří vtvář mírným atřeba snadno překonatelným potížím spřikládáním dítěte kprsu může být sebedůvěra matky snížena. Odhodlání nechybí, ale chybí znalosti zobou stran, ze strany matky ize strany zdravotníků.

Po propuštění se zase nemusí maminka vždy setkat se vstřícným jednáním ze strany rodiny. Generace dnešních babiček kojila své děti krátce nebo vůbec, atak často nedovede správně poradit. Stejná situace je imezi dětskými lékařkami. Kojení je nazýváno trikem důvěry aúspěch při něm je založen hlavně na vyhovění potřebám dítěte. Zdravé dítě nejlépe ví, co potřebuje, adovede to dát jaksepatří najevo. Dnešní ženy nevědí, jak kojení normálně probíhá, jejich představy jsou vzdáleny skutečnosti. Odborné posouzení, zda kojené dítě prospívá nebo ne, je někdy obtížné.

Pro orientaci je možno shrnout:

Každé dítě po porodu ubývá na hmotnosti. Mění se obsah vody vtěle, dítě se zbavuje smolky, močí. Hmotnostní úbytek se obvykle do čtrnácti dnů, vzácně do tří týdnů, vyrovná. Vprvních měsících přibývá kojené dítě rychleji (asi dvacet gramů denně) než dítě uměle živené, později se hmotnostní křivka oplošťuje. Velmi ale záleží na ostatních známkách prospívání aspokojenosti dítěte, jako je dostatek pomočených plen (šest až osm denně), světlá nepáchnoucí moč.

Stoličku má kojené dítě vobdobí od čtvrtého dne do čtvrtého týdne čtyřikrát denně, je žluté barvy, může být inazelenalá, ale ipřesto, že je řidší, zůstávají po ní na pleně zbytky. Ustaršího dítěte pak nemusí být stolička až několik dní itýdnů. Není to pravá zácpa, je to jen důkaz toho, jak stravitelné je mateřské mléko. Dítě si zněj vezme skutečně vše, čeho je schopno. Stolička je pak hustší, hustota je srovnatelná například skytem, barvy žluté až do oranžova.

Prospívající dítě je sice klidné, spokojené, ale nedá se říci, že by neplakalo anedožadovalo se máminy pozornosti. To, že chce najednou častěji sát nebo jen být uprsu, není nic špatného. Kojením si dítě řeší ijiné obtíže než jen zahánění hladu: bolesti bříška, nadýmání, pocit chladu. Dítě je na péči dospělé osoby odkázáno apříroda mu dala do vínku mnoho možností, jak své blízké přivolat. Kojení je jednou zpříjemných možností, jak nepříjemné řešit. Odmítnutí dítěte žádajícího si náruč rodičů, azvláště matky je trpkou zkušeností, které by mělo být každé malé dítě uchráněno co nejdéle.

Až se začne osamostatňovat, bude to dobrovolně ajistota, že je kam se vrátit, je bude posilovat aod mámy se bude oddělovat snadněji. Role táty není zanedbatelná, jen se projevuje jinak avjinou dobu. Tím nejdůležitějším se stane táta až později. Zpočátku je po ruce, aby odstranil všechno, co může matku adítě rozdělovat. Třeba je to „jen“ domácí práce vdobě, kdy maminka své dítě kojí nebo se sním mazlí.

Výchova k„nerozmazlování“ vtomto věku je hrubé nepochopení potřeb dítěte arodiče to často instinktivně cítí, od okolí však dosud často slyší něco jiného.

Každý pláč vašeho děťátka tedy není známkou nedostatku mléka nebo popřením jeho kvality. Není ale chybou, když mu zkusíte nabídnout prs. Když nebude chtít, prs si nevezme nebo se napije jen krátce.

Vteplých dnech je krátké napití tím nejlepším řešením pro zahnání žízně. Nemusí to být vobvyklou dobu atehdy, když dítě vlastně „nemá na pití nárok“. Není vždy nutné dodržovat časový režim adítěti vnucovat něco, co mu nevyhovuje. Nejlepší je kojit, kdykoli dítě projeví zájem, atak dlouho, jak dlouho chce. Trvá-li však jedno kojení déle než tři čtvrtě hodiny, pravděpodobně není technika kojení správná. Vtakovém případě se poraďte sodborníkem, jak ji upravit. Bez porady nezkracujte dobu kojení. Omezování délky pití by mohlo připravit dítě otučnější zadní mléko, ato by se mohlo na hmotnostním přírůstku nepříznivě projevit.

Nejčastěji je ale zvýšený zájem dítěte opití ve srovnání spředchozím obdobím projevem tzv. růstového spurtu. Dítě totiž neroste rovnoměrně anepřibývá pravidelně, zvláště kojené dítě ne. Jeho růstový vzorec je jiný než vzorec dítěte živeného uměle – tedy mlékem stále stejného složení. Růst dítěte je značně ovlivněn igeneticky. Je málo pravděpodobné, že malí rodiče budou mít velké dítě.

Pokud se růst dítěte zrychlí, což bývá celkem pravidelně ve třetím avšestém týdnu jeho života, ve třetím měsíci ipozději, dítě si častým zájmem opití vynucuje zvýšení tvorby mléka. Dítě, které už mělo delší noční pauzu, žádá pití vnoci nebo naopak vnoci pít nepřestává. Dožaduje se pití kvečeru, kdy se prsy zdají prázdné, není spokojené, že proud mléka je dočasně slabší než dříve nebo než na začátku kojení. Pokud se kprsu nedostane nebo je mu místo prsu nabídnut dudlík nebo láhev sčajem, není divu, že pak začne skutečně mít mléka nedostatek. Astačilo by tak málo – přiložit dítě častěji, omezit trochu domácí práce avěnovat se mu. Nepomůže zvýšit příjem tekutin, jíst víc nebo jíst tzv. „zaručená mléčná jídla“. Tvorba mléka závisí na stimulaci prsu dítětem při sání. Čím častěji adéle dítě saje, tím více mléka se vytváří. Atak to funguje po celou dobu kojení. Zvlášť účinné je noční kojení, střídání prsů vprůběhu jednoho kojení, třeba iněkolikrát, jakmile začne být dítě neklidné. Zvýšení tvorby mléka se dostaví asi po třech dnech od zahájení podpůrných opatření adítě toto „zpoždění“ nemůže poškodit. Pokud se maminka na své dítě ana své tělo spolehne, není úspěch při kojení nic nemožného. Pohoda aklid při krmení imimo ně působí jako lék. Naopak úzkostlivé vážení na středisku, pozorování projevů dítěte aobavy zvlastního selhání způsobí pravý opak. Zneznalosti průběhu věcí anedostatku zkušeností se často jako první opatření vtakové běžné situaci zbytečně zahájí umělá výživa, dítě se začne dokrmovat – vnejhorším případě lahví sdudlíkem. Od takového postupu úspěch očekávat nelze. Vprsech matky zůstává nedopité nevyprázdněné mléko stejně jako při odstavování dítěte. Organismus matky na tuto situaci zareaguje postupným omezením tvorby mléka, což je pro matku signálem, že mléka je čím dál méně aže dokrmování bylo aje nutné. Je to stejná situace jako ta, kdy bylo sice mléka zpočátku dostatek, ale kvůli špatné technice kojení je dítě nevysálo dobře amléko se opět vprsu hromadilo sdůsledkem následného omezení až předčasné zástavy jeho tvorby. Tvorba mléka totiž není vůbec složitý děj. Je to prostě tak, že se tvoří tolik mléka, kolik se odebírá, jen smírným zpožděním.

Dítě, které má zjakéhokoliv důvodu skutečně málo mléka, je neklidné, nevydrží spát po krmení tak dlouho jako dosud, azejména vnoci se často budí. Někdy se naopak stává apatickým astačí mu velmi málo. Pak ovšem nepřibývá na hmotnosti, frekvence stoliček je menší apostupně se mění ijejich charakter – způvodně žlutavých „míchaných vajíček“ na málo obsažné hnědavé stoličky shlenem – tzv. hladové stolice. Nejdříve se to ale projeví na moči – na množství, barvě azápachu.

Ale to hlavní je, že velmi často může být situace dočasná. Záleží na tom, jak moc chce maminka kojit (tj. na její motivaci), co je ochotná pro to udělat, jakou pomoc aoporu má ve svém okolí atd. Adále záleží na tom, zda má ve svém okolí někoho, kdo je schopen jí odborně poradit, jak proces obnovení tvorby mléka zahájit apo přechodnou dobu ji vést. Obecně asamostatně proveditelné zásady zvýšení tvorby mléka by ale měla znát každá matka už při odchodu zporodnice. Aměla by je samostatně používat, kdykoli má ať už oprávněný, nebo jen domnělý pocit, že mléka ubylo.

Co mohu při nedostatku mlékapro podporu kojení udělat?

•Bývá dobré začít poradou slékařem, zda je mléka skutečně málo azda má dítě objektivní známky nedostatku.

•Zaměříme se na bezchybnou techniku kojení, včetně vlastní pohodlné arelaxované polohy při kojení.

•Kojit se doporučuje co nejčastěji, ato ivnoci, kdy je hormonální podpora nejvyšší adítě je vpolospánku ochotné pít imenší proud mléka a„naprázdno“, zatímco ve dne by protestovalo abylo netrpělivé.

•Vprůběhu kojení můžeme iněkolikrát vystřídat oba prsy. Dítě by mělo být uprsu alespoň šest hodin denně.

•Neomezujeme délku kojení, kojíme dítě tak často atak dlouho, jak si žádá. Pokud vprsu po skončení kojení zůstává nějaké mléko, je potřeba ho odstříkat. (Odstříkávání mléka je dočasné. Není nutné pravidelné odstříkávání mléka po každém kojení.)

•Podporujeme uvolňování mléka teplými vlhkými obklady prsů před kojením, masáží astimulací uvolňovacího reflexu.

•Měli bychom věnovat pozornost skladbě jídla – jíst zdravou stravu apít dostatek tekutin. Na druhou stranu nebývá vhodné zvýšení kalorického příjmu aani nadbytek tekutin nic neřeší.

•Dobu mezi kojením využijme kdostatečnému spánku. Do péče odítě můžeme zapojit otce anejbližší příbuzné.

•Nemá význam řídit se jen hmotnostními přírůstky. Váhová křivka kojeného dítěte nemusí mít trvale stoupající trend ahmotnostní přírůstek není jediným ukazatelem prospívání dítěte. Neméně důležitou veličinou je jeho růst. Proto je optimální naměřené veličiny vyhodnotit prostřednictvím percentilových grafů vočkovacím průkazu, které růst dítěte zohledňují. Je třeba si dále uvědomit, že růst dítěte není plynulý, ale prochází obdobími urychlení (růstovými spurty) azpomalení růstu. Kolem 3.a6.týdne a3. a6. měsíce roste dítě rychleji, což se projeví spíše na jeho délce než váze.

•Nenechme se ovlivnit svým okolím aplanými obavami odostatek mateřského mléka. Zelená stolice kojence není sama osobě známkou nedostatku mléka. (Skutečné známky nedostatku mléka jsou uvedeny vpředchozí kapitole.)

•Pokud je třeba dokrmit dítě, můžeme využít vlastní, odstříkané mateřské mléko, podle možností astáří dítěte imléko zbanky mateřského mléka, popřípadě umělou výživu. Mléko ale podáváme zásadně jinak než lahví sdudlíkem. Známé je podání mléka lžičkou, což je obtížný anepohodlný způsob, aproto neoblíbený, ale iten si musí matka osvojit. Snazší je podat dítěti mléko do úst injekční stříkačkou anejlepší je sonda určená pro krmení nezralých dětí, přiložená nebo ipřilepená jedním koncem kbradavce adruhým koncem ponořená do nádobky (kojenecké lahve) smlékem. Ta by měla být zpočátku umístěna pod úrovní prsu, aby dítě muselo mléko aktivně sát spolu sprsem, ane aby mu do úst teklo samospádem. Je možné použít ktomu účelu speciálně určenou nádobku zavěšenou na krk matky, tzv. suplementor. Tenkými hadičkami přilepenými kbradavce matky pak může dítě mléko sát. Toto zařízení se používá přechodně kvyvolání tvorby mléka umatek nedonošených dětí. Společnou vlastností těchto pomůcek je to, že dítě saje prs, podněcuje tvorbu mléka vněm asoučasně dostává mléko jinak než dudlíkem.

•Dokrmu se podává zpočátku 50 ml/kg za den, až ve čtyřech dávkách vprůběhu dne.

•Pokud nedojde ke zvýšení tvorby mléka, přidává se dokrm až do celkové denní dávky (mateřské mléko + dokrm) 150 ml/kg.

•Podání náhrady mateřského mléka, umělé mléko, není prvním krokem křešení nedostatku.

Kouření, alkohol akojení

Ne vždy akceptovanou samozřejmostí je, že kojící matka by neměla kouřit apít alkohol. Pokud se cigarety nedokáže vzdát, lze povolit maximálně pět cigaret denně. Kouřit by ale měla vždy po kojení amimo místnost, kde je dítě.

Uchovávání odstříkaného mateřského mléka

Mohou nastat situace, kdy dítě nemůže být znejrůznějších důvodů po přechodnou dobu kojeno. Nejvhodnější způsob krmení je podání odstříkaného mateřského mléka některým zalternativních způsobů (například stříkačkou, vhodným kelímkem nebo tzv. suplementorem).

•Matka může předem odstříkávat mléko askladovat ho vledničce nebo vmrazicím boxu.

•Ideální nádobou na uskladnění mléka jsou speciální sáčky (na našem trhu od firmy Avent nebo Medela).

•Mléko vlednici skladujeme do 24 hodin při teplotě +4 °C.

•Mražené mléko se skladuje na dobu do tří měsíců při teplotě –18°C.

•Před použitím se mléko pomalu rozmrazí, buď vlednici při teplotě +4 °C, nebo pod tekoucí vodou. Před vlastním použitím se ohřeje na vhodnou teplotu.

Praktické rady kodstavení dítěte

Odstavení vyžaduje čas atrpělivost. Rychlé odstavení bude vždy svízelnější aneklid arozladění dítěte větší. Dítě by mělo být vdobré kondici, zdravé. Když těsně po odstavení onemocní, je lépe se znovu ke kojení vrátit. Aby tvorba mléka pomalu ustávala, můžete vynechat každé dva až tři dny jedno kojení denně. Začněte těmi, okteré má dítě nejmenší zájem apři nichž jsou prsy méně nalité. Při pocitu napětí vprsou mléko odstříkejte.

Během následujícího týdne můžete vynechat další kojení. Postupně vynecháme všechna.

Ještě určitou dobu po odstavení se může uvolňovat zprsů malé množství mléka. To je normální jev. Při rychlém odstavení jsou problémy snalitými, bolestivými prsy opoznání větší. Nezbývá než časté odstříkání do úlevy. Před tím je vhodné prsy prohřát. Vmezidobí přinesou úlevu naopak studené nebo ledové obklady.

Stahování prsů se již nedoporučuje.

•Intenzivní kontakt sdítětem, mazlení aprojevy lásky podporují jeho důvěru avědomí, že ho stále stejně milujete ajste mu nadále oporou. Omezovat kontakt sdítětem vdobě odstavování není vhodné. Dítě se pak často na kojení více upíná, protože hledá vaši lásku abezpečí.

•Snažte se odvést pozornost dítěte jiným směrem. Před obvyklou dobou kojení, než si samo vzpomene, že chce pít, mu můžeme nabídnout jídlo apití azabavit ho společnou hrou, čtením, zpěvem…

•Změna prostředí může napomoci tomu, že dítě na prs zapomene. Děti často vyžadují kojení na určitém známém místě. Vyžadují-li ho doma, buďte vté době sdítětem venku na procházce či jinde, kde ho zabaví spousta nových vjemů. Některé děti ale vyžadují kojení, když jsou unavené, apro takové je lépe, když vdobě odstavování více odpočívají.

•Můžete zkusit kojení odložit. Daří se to ubatolat kojených nepravidelně. Některé děti ale nevydrží čekat avyžadují kojení oto častěji.

•Zkrácení doby kojení je dalším pomocným prostředkem při odstavování.

•Zapojte do odstavování otce. Může být sdítětem vdobě, kdy bylo zvyklé pravidelně pít zprsu, připravit mu oblíbené jídlo azabavit ho jinými činnostmi.

Důvody, pro které není nutné dítě odstavit

•Pocit přetížení, únavy.

•Dítěti rostou zoubky.

•Zánět prsu (nevyprazdňovaný prs vede ke zhoršení zánětu).

•Nemoc matky či dítěte. (Většina běžně užívaných léků není překážkou kojení. Porada slékařem je namístě.)

•Těhotenství (při normálně probíhajícím těhotenství může matka plynule pokračovat vkojení dalšího dítěte).

•Obavy znedostatku nebo nedostatečné kvality mléka (jsou většinou neopodstatněné).

•Věk dítěte. Dítě má prospěch zmateřského mléka ivbatolecím věku. Při průměrné tvorbě kolem půl litru denně pokrývá mateřské mléko udítěte mezi prvním adruhým rokem věku více než 30 % jeho bílkovinných aenergetických potřeb.