Knihy edice Poradce pro praxi se věnují nejrůznějším tématům z oblastí komunikace, rozvoje osobnosti, budování kariéry a vedení lidí. Edice je určena jak profesionálům z řad odborných pracovníků, například lektorům, koučům, manažerům či personalistům, tak všem ostatním, kteří chtějí zlepšit své komunikační a jiné dovednosti.

Horst Müller

Myšlenkové mapy

Jak zlepšit své myšlení, paměť, koncentraci a kreativitu

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Horst Müller, Mind Mapping, 4. Auflage
Licensed edition by the Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Federal Republic of Germany, Freiburg, 2013
Lizenzausgabe der Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Bundesrepublik Deutschland, Freiburg, 2013
Přeloženo z německého originálu knihy Horsta Müllera Mind Mapping, 4. vydání,
vydaného nakladatelstvím Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Německo, Freiburg, 2013
© 2013, Haufe-Lexware GmbH & Co. KG, Freiburg
All rights reserved

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5361. publikaci

Překlad Mgr. Daniel Helekal
Odpovědná redaktorka Eva Modrá
Překreslení ilustrací podle originálu Mgr. Kamila Nováková
Sazba a grafická úprava Antonín Plicka
Počet stran 112
První české vydání, Praha 2013
Čtvrté německé vydání, Freiburg 2013
Vytisklo Tisk Centrum s.r.o., Moravany

Czech edition © Grada Publishing, a.s., 2013
Cover Photo © fotobanka allphoto

ISBN 978-80-247-5057-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Antonín Plicka

ISBN 978-80-247-8871-5 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-8872-2 (ve formátu EPUB)

Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

O autorovi

Horst Müller

Horst Müller je poradcem v oblasti mind mappingu a možností jeho využívání. Získal certifikát školitele myšlenkových map v Buzanově centru v Poolu (Velká Británie) a je členem společnosti koučů vmt. Nabízí semináře na téma mind mapping a jeho využívání při sebeřízení, řízení času, komunikaci a rozvoji osobnosti. Je zároveň autorem publikace věnované sebeřízení.

Internet: www.mindmapping.de, www.hrm-seminare.de

Předmluva

Znáte to taky? Psali jste si zápisky z přednášky, a po pár dnech se v nich nedokážete vyznat. Nebo si sami chcete připravit podklady na přednášku, jenže za chvíli se ve všech těch foliích a papírcích s poznámkami a skicami beznadějně ztratíte. Nebo si musíte nastudovat určité téma a potřebujete nějak smysluplně shrnout velké množství literatury. Jenže jak na to?

Psané poznámky začnou být rychle nepřehledné. Navíc se nedají dobře zapamatovat, protože využívají jen logické myšlení. Do paměti se nám ale mnohem snáz vtisknou symboly a obrázky, jelikož lidský mozek má i svou obrazotvornou stránku, která přemýšlí celostně – pravou mozkovou hemisféru.

Přesně v takových chvílích přijde nesmírně vhod metoda zvaná mind mapping, tedy myšlenkové mapy. Stejně jako klasické mapy pomáhají i mapy myšlenkové představovat si věci při nejrůznějších příležitostech obrazně – ať už si třeba zrovna potřebujete zaznamenat nové informace, shrnout obsah přednášky nebo připravit časové a projektové plány.

V této brožurce najdete praktický návod, jak myšlenkové mapy připravovat a využívat v praxi. Naučíte se je uplatňovat v nejrůznějších situacích z pracovního i soukromého prostředí – a nejen si tak usnadňovat život, ale ještě se při tom dobře bavit.

Horst Müller

1 Mind mapping – usnadněte svému mozku práci

Už jako student přišel Tony Buzan na myšlenku, že by bylo dobré využívat mozek tak, jak je od přírody zvyklý pracovat. Atak se začal intenzivně věnovat psychologickým aspektům učení apaměti. Výsledkem jeho úsilí byla zcela nová metoda zaznamenávání informací ajejich ukládání vmozku, kterou nazval mind mapping, myšlenkové mapy. Vtéto kapitole sedozvíte:

•včem přesně mind mapping spočívá,

•na jakých principech je metoda založena,

•jak si vytvářet vlastní myšlenkové mapy.

1.1 Nástroj pro získání přehledu

„Pro věk kosmických letů apočítačů je mind mapping tímtéž, čím byly lineárně strukturované koncepty pro středověk aindustriální éru.“

Tony Buzan

1.1.1 Výhody myšlenkových map

Mind mapping je metoda umožňující zvládat záplavu informací, zpracovávat je adávat jim snadno uchopitelnou strukturu. Lidé, kteří je využívají, často přestávají cítit tlak astrach, že něco důležitého přehlédli, že zaznamenané informace už nikdy nenajdou aže se jednou provždy ztratí vinformační lavině.

! Mind mapping vám může pomoci zlepšit si přehled, jasně ukázat souvislosti, vztahy apotenciální problémy, vyjádřit vaše myšlenky apřispět ktomu, abyste si je plně uvědomovali.

Myšlenkové mapy vám mohou pomoci všude tam, kde je potřeba organizace astrukturování. Pomohou vám myslet jasněji aprecizněji, zároveň však umožňují izpracovávání komplexních skutečností.

Výsledky dosažené pomocí myšlenkových map překvapily už bezpočet jejich uživatelů – proces mapování totiž vyvolává nápady amyšlenky, které dříve zůstávaly zcela nepovšimnuty. Vtomto smyslu odhalují myšlenkové mapy skrytý potenciál anové možnosti. Zkuste si to sami! Jak na vás působí následující příklad?

1.1.2 Zápis jednání – tak, nebo tak?

‖ Příklad

Ondřej Staněk aJakub Šťastný pracují vlaboratoři jako bezpečnostní technici. Celý tým se pravidelně schází na bezpečnostních poradách, při nichž si vedle oficiálního zápisu téměř všichni účastníci dělají vlastní poznámky. Zatímco Ondřej Staněk si zápisky píše vklasické lineární podobě, kreslí si Jakub Šťastný na každém jednání myšlenkovou mapu.

Poznámky Ondřeje Staňka

Myšlenková mapa Jakuba Šťastného

Když si Ondřej Staněk po dnešním jednání prohlíží své zápisky, je znich, jako už mnohokrát předtím, poměrně rozladěný. Během diskuze se pořád něco měnilo nebo doplňovalo aúčastníci neustále skákali sem atam mezi tématy tak, že se mu prostě nepodařilo zapsat si poznámky vjasné asrozumitelné podobě.

Zatímco Ondřej Staněk se nespokojeně mračí nad svými zápisky asnaží se vnich najít červenou nit, zapisuje si Jakub Šťastný zvesela do diáře hlavní body, které zjednání vzešly. Zorientovat se mu nečinilo sebemenší problémy. Ve svých poznámkách, které si dělal formou myšlenkové mapy, si totiž už předem připravil větev se všemi informacemi aúkoly, které se ho týkaly.

Poznámky Ondřeje Staňka aJakuba Šťastného najdete na předchozích stranách. Co jim říkáte? Jak vnímáte rozdíl mezi nimi?

1.1.3 Kčemu můžete myšlenkové mapy využít?

Uvedený příklad jasně ukazuje, že pomocí myšlenkových map je možné zachytit ashrnout velké množství nejrůznějších informací. Mind mapping se dá využívat vnejrůznějších situacích akcelé řadě rozličných účelů:

•Kreativita abrainstorming: Sbírejte astrukturujte své myšlenky, sami nebo vtýmu. Rozvíjejte pracovní nebo soukromé vize acíle.

•Správa informací: Spravujte, strukturujte aorganizujte informace. Zvyšte přehlednost azkraťte dobu hledání. Třiďte informace logicky, vyjadřujte tematické oblasti hesly aorganizujte své znalosti pomocí myšlenkových map.

•Organizace: Pomozte si myšlenkovými mapami při organizaci pracovních procesů apráce vůbec. Využívejte místo kontrolních seznamů „kontrolní mapy“ amísto seznamů úkolů „mapy úkolů“. Omezte chaos na pracovním stole tím, že různým kategoriím informací určíte jasné „místo“ – připravte si například mapy pro nové nápady, zájmy, internet atd.

•Plánování: Zlepšete pomocí myšlenkových map své plánování úkolů, času acílů.

•Prezentace: Připravte si pomocí myšlenkových map koncept přednášky, textu nebo nabídky – od shromažďování podkladů až po hotový scénář.

•Zápisy: Využívejte myšlenkové mapy kpořizování zápisů ze schůzek neboobchodních jednání. Zejména vsociální aterapeutické oblasti je tato metoda nepřekonatelnou pomůckou kzaznamenání terapeutických sezení atělesných pocitů.

•Dokumentace: Pořizujte si díky myšlenkovým mapám elegantní aobsáhlé zápisky zpřednášek. Budujte si svou osobní vědomostní databázi tím, že si přečtené aslyšené informace shrnete pomocí myšlenkových map.

•Vizualizace: Vytáhněte věci na světlo – vztahy, vazby, všechny aspekty určitého tématu, například své práce nebo svého života.

Vgalerii myšlenkových map na konci knihy najdete celou řadu rozmanitých příkladů pro všechny tyto možnosti využití. Podívejte se na chviličku, jak takové mapy mohou vypadat…

1.1.4 Pro koho jsou myšlenkové mapy vhodné?

Obecně si myslím, že díky rozvinutým vizuálním schopnostem člověka jsou myšlenkové mapy vhodné úplně pro každého, kdo je ochoten učit se něco nového. Mé zkušenosti ukazují, že mind mapping je naprosto nezávislý na tom, jaký typ vnímání je člověku nejbližší (auditivní/zvukové vjemy, vizuální/obrazové vjemy, kinestetický/pohyb adotyky) – důvodem je nejspíš právě naše biologické dědictví. Rozdíly jsou pouze vtom, jak přesně jednotliví lidé myšlenkové mapy vytvářejí ajak snimi pracují.

‖ Příklad

Jitka aKatka studují gymnázium. Kzapisování poznámek vhodinách ipřípravě na písemky obě dvě rády využívají myšlenkové mapy. Jitka, která je vizuální typ člověka, si většinou své mapy zapamatovává vsedě anaprostém klidu, aby je pak při písemné práci dokázala vidět před sebou avybavit si potřebné informace. Katka, které je založena kinesteticky, na to jde úplně jinak. Svoji myšlenkovou mapu si připíchne na dveře od pokoje apotom vněm chodí sem atam aučební látku si nahlas předříkává. Pohybuje se kmapě azase od ní arekapituluje přitom zobrazené informace. Během písemky si pak díky vzpomínce na pohyb při učení dokáže vybavit ilátku, kterou se při této činnosti snažila zapamatovat. (Možná by jí trocha pohybu neškodila ani přímo při písemce, ale to naneštěstí ve škole není tak snadné…)

Samozřejmě se liší izpůsob přistupování kmetodě myšlenkových map, tedy to, jak je různí lidé vnímají:

•Lidé, kteří jsou spíše „kreativní chaotici“, mají radost ztoho, že našli metodu, která se je nesnaží natlačit do nějakého ztuhlého schématu, ale naopak jim poskytuje volný prostor, jenž zlepšuje kvalitu avýsledky jejich myšlenkových apracovních procesů.

•Lidé, kteří naopak myslí strukturovaně, na myšlenkových mapách oceňují právě to, že jim umožňují věci rychle ahierarchicky kategorizovat azároveň je dále rozpracovávat.

Stanovení vlastního přístupu je otázkou zvyku apraxe. Na lidi, kteří mind mapping vidí poprvé, působí metoda zpočátku hodně nezvykle. Jejich okolí kní má často kritický až odmítavý postoj alidé, kteří omyšlenkových mapách nemají dostatečné povědomí, celý koncept až příliš často vysvětlují tak, že působí velmi povrchně. Právě to se kniha, kterou nyní držíte vruce, snaží změnit.

1.2 Vznik ajeho pozadí

1.2.1 Zrod vtísni

Mnoho příběhů úspěšných lidí aprojektů začíná ve zdánlivě bezvýchodné situaci. Výjimkou není ani zrození myšlenkových map. Píšou se60. léta minulého století ajeden vysokoškolák si láme hlavu nad stohy povinné literatury. Je zoufalý ztoho, že se mu nedaří naučit se všechny ty haldy informací, které musí znát, abojí se, že uzkoušek totálně pohoří. Jeho jméno zní Tony Buzan.

Mozkové funkce

Atak se Tony Buzan rozhodl hledat vuniverzitní knihovně práce oúčinném využívání mozku. Chtěl vědět, jak lze jeho funkce – tedy vnímání, uchovávání, analyzování, vyjadřování ařízení informací – co nejlépe využívat při učení. Samozřejmě nejprve hledal na lékařské fakultě. Tam ale ke svému překvapení našel jen knihy ofyziologii mozku, nic ojeho fungování.

„Mou námitku, že svůj mozek nechci operovat, ale používat, knihovnice odbyla stím, že takové knihy neexistují,“ vzpomíná Tony Buzan.

Tahle zkušenost, naprostý nedostatek literatury opsychologii učení, byla pro Buzana podnětem pro další bádání. Jeho cílem bylo:

•vnést do svých poznámek dynamiku azbavit je stereotypnosti pomocí barev azvýrazňování;

•zachytit širokou síť našich myšlenek aobsahu paměti se všemi vazbami aspojitostmi;

•posílit asociativní myšlení vycházející zurčitého bodu;

•zlepšit využívání mozkových schopností

–rozpoznávat azpracovávat rychle známé vzorce,

–doplňovat informace,

–poradit si sdvojznačnostmi.

Buzanův cíl – možnost přemýšletstejnýmzpůsobem, jakým pracuje mozek

Tony Buzan se začal zabývat systémy myšlení vyznávanými vantice aza renesance azjistil, že byly založeny na fantazii aasociacích. Velcí myslitelé jako Leonardo da Vinci si psali úplně jiné poznámky, než byl Buzan zvyklý zuniverzity. Pracovali sobrázky, kódy aspojovacími liniemi. Jejich zápisky žily! Proto se Buzan rozhodl vypracovat si takový systém přemýšlení, který by byl založen „na přirozeném způsobu fungování lidského mozku“ akterý by „odrážel dění vpřírodě apřirozené pracovní procesy“.

Mind mapping využívá sílu obrazů

Po intenzivním studiu psychologických aspektů procesu učení afunkce paměti vyvinul Tony Buzan koncept myšlenkových map jako metodu zaznamenávání poznatků tak, aby si je člověk byl později schopen znovu vybavit – pokud možno vplném rozsahu.

! Myšlenkové mapy jsou orientační plány ducha – myšlenek apaměti. Mapa, na kterou se díváte, odráží asociativní vazby ve vašem mozku.

1.2.2 Model dvou mozkových hemisfér

Cvičení: „konflikt vmozku“

Nejlépe se přemýšlí celým mozkem

•spojují informace,

•znázorňují vztahy,

•vizualizují myšlenky.

1.3 Jak se tvoří myšlenkové mapy

1.Myšlenkovou mapu začněte uprostřed listu papíru (neměl by být moc malý, pro začátek bude stačit papír velikosti A4 nebo A3), který si před sebe položíte na šířku. Doprostřed nakreslete pomocí několika barev hlavní obrázek, který bude vyjadřovat vaše téma, apřípadně ho doplňte jedním heslem. Takovýto obrázek nebo symbol používejte úplně vždycky – ikdyž třeba osvých kreslířských schopnostech nemáte zrovna valné mínění. Buďte si jisti, že váš mozek vám za to poděkuje aodvede oto lepší práci.

2.Od ústředního obrázku nakreslete čáry směrem krohům papíru anapište na ně klíčová slova – ideálně podstatná jména nebo slovesa. Klíčové slovo představuje myšlenku, věcný stav nebo situaci. Soustřeďte se na slova, ukterých vás znovu napadnou snimi související informace, obrazy, myšlenkové řetězy nebo pocity.

3.Od hlavních větví sklíčovými pojmy nakreslete další čáry sdílčími hesly. Každá čára by měla být jen tak dlouhá, jako slovo, které kní patří, aobsahovat ideálně vždy jen jedno heslo. Ujednotlivých čar vědomě obměňujte jejich tloušťku abarvu.

4.Pište tiskacími písmeny, vpřípadě hlavních větví používejte jen písmena velká. Průběžně obměňujte používání velkých amalých písmen idruh použitého písma. Snažte se ozměny azdůraznění.

5.Pracujte sbarvami, obrázky asymboly různých velikostí atvarů. Využívejte například šipky na spojování. Oblaky abarevné pozadí ke zdůraznění. Přídavná jména apříslovce vyjadřujte pomocí symbolů, například „+“ pro „dobrý“, kytičku pro „hezký“, závodní auto pro „rychlý“, šipky pro „víc“ nebo „lepší“, smajlíky pro vyjádření nálady. To, co nechcete (negace, odmítnutí), přeškrtněte – zřetelně, ale tak, aby text byl pořád čitelný (vizúvodní příklad „Zápis zporady“ amapy č. 9 a13 vgalerii myšlenkových map na konci knihy).

6.Vpřípadě velmi obsáhlých myšlenkových map byste měli nejprve asociovat apoté strukturovat. Nejdřív si napište všechno, co vás napadne. Teprve poté celek analyzujte. Při tom dbejte na hierarchie akategorie. Bude-li to potřeba, věci znovu shrňte anově setřiďte.

7.Papír nechávejte pokud možno ležet před sebou na šířku arostoucí větve ohýbejte, abyste list zaplnili. Nejlépe vám to půjde, když větve vždy povedete směrem krohům. Když si papír otočíte (aby se vám lépe psalo), skončíte světvemi, které budou při pozdějším pohledu podivně otočené azaznamenaná hesla těžko čitelná. To není pro získání rychlého přehledu právě ideální.

•Na jaké hlavní aspekty celé téma rozčlením?

•Jaké pojmy na sobě vzájemně závisí?

•Co mi připadá důležité, důležitější než zbytek?

•kposbírání prvotních nápadů kurčitému úkolu;

•kpřípravě na telefonický rozhovor, při níž si shrnete své cíle, argumenty iinformace opříslušném komunikačním partnerovi;

•kzápisu poznámek zdůležitého telefonátu – zaznamenejte si vybrané hlavní informace, výsledky apřípadné úkoly kvyřízení;

•krozřazení astrukturování svých povinností na následující týden podle jednotlivých úkolů apriority (příklad vgalerii, mapa č. 13);

•kplánování víkendu srodinou apřáteli, buď ve formě plánovací mapy, nebo sbírky nápadů;

•kpřípravě svých příspěvků na další poradě tak, že body na pořadu jednání pojmete jako hlavní větve asvá sdělení apříspěvky knim jako větve vedlejší;

•kzaznamenání svých cílů asnimi souvisejících aktivit vurčitém časovém období;

•ktomu, abyste si otestovali: „Kolik toho vím otématu XYZ.“