Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy

Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Mgr. Monika Nevolová, Kateřina Foltová

Dotýkání dovoleno!

Jak zatočit s nedomazleností a být spokojený

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.

U Průhonu 22, 170 00  Praha 7

tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400

www.grada.cz

jako svou 5760. publikaci

Odpovědná redaktorka Barbora Poledňáková

Sazba a zlom Antonín Plicka

Ilustrace Miloš Mazal, Vladimíra Foltová

Návrh a zpracování obálky Antonín Plicka

Počet stran 112

Vydání 1., 2015

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a. s.

© Grada Publishing, a.s., 2015

Cover Photo © Miloš Mazal

ISBN 978-80-247-5008-8

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Antonín Plicka

ISBN 978-80-247-9662-8 (ve formátu PDF)

ISBN 978-80-247-9663-5 (ve formátu EPUB)

Věnováno mé rodině, partnerovi a budoucím dětem.

Poděkování

Děkuji za spolupráci Kateřině Foltové, vnímavé osůbce, která má v rukou neskutečný dar. Stejně tak děkuji šikovným rukám Miloše Mazala a Vladimíry Foltové, kteří byli tak laskaví a opatřili knihu krásnými ilustracemi.

Úvod

Nad novorozencem v kolébce se setkaly dvě sudičky. Jedna řekla: „Dávám ti dar doteku, kterým všechny přemůžeš, kterým dokážeš ublížit, dávám ti dar fyzického násilí.“ Druhá řekla: „Já ti dávám dar doteku, který hladí, sbližuje, uzdravuje a dává potěšení.“

Takové sudičky navštívily po narození každého z nás. Máme ve svých rukou moc a můžeme ji používat. Žijeme ve světě, který se odehrává na konečcích prstů, a ačkoliv můžeme prostřednictvím doteků sdělovat obrovské množství informací, často to neděláme. A když děláme, tak se jedná jen o dotek prstů na tabletu nebo displeji chytrého telefonu. Podle výzkumů psychologa Matthewa Hertensteina se neradi dotýkáme nejenom cizinců, ale i přátel, pokud to není nezbytně nutné. Žijeme ve společnosti, která jako by měla z doteků téměř fobii nebo dotek odsuzovala jako sexuální harašení či obtěžování. Věděli jste však, že jedině prostřednictvím doteku jsme schopni vyjadřovat základní emoce s přesností až 80 %?! Jemné nuance pocitů, které často nedokážeme vystihnout tónem hlasu či mimikou obličeje, ty dotek vyjádřit umí. Lidské pocity jsou zkrátka příliš složité, aby na to běžná řeč stačila.

Tato knížka byla napsána, aby vrátila víc doteků do našich životů. Těch smysluplných a užitečných. Byla napsána proto, abychom si uvědomili, proč tak často hladíme plyšáka, psa nebo kočku, ale sebe navzájem ne. A abychom to změnili. Abychom si z doteků udělali pomocníky na cestě k sobě, ke zdraví i k lepším vztahům.

Knihou nás kromě doteků bude provázet také slovo „nedomazlenost“. Tímto slovem je vyjádřena frustrace, kterou si s sebou neseme, když máme v životě málo doteku a intimity. Tajemství a cíle, které budeme na stránkách knihy odhalovat, nespočívají ve zvýšení frekvence jakýchkoliv doteků, ale ve zkvalitnění těch doteků, které léčí a dělají nás spokojenými a šťastnými. Nedostatek doteku, pohlazení a stavy nedomazlenosti nás totiž dlouhodobě poškozují a brzdí náš celkový rozvoj. Například děti, které byly málo hlazené, jsou v dospívání a v dospělosti málo sebevědomé, hůře se seznamují a sbližují s ostatními. Mají horší školní prospěch a vykazují horší výsledky i v IQ testech. Přitom je tak lehké tenhle nevýhodný start do života změnit!

Nedomazlenost se ale netýká jen dětí. Dotek je zásadní pro pevné a dlouhotrvající partnerské vztahy i pro naše vlastní sebevědomí. Dotek ovlivňuje naše pracovní vztahy, pomáhá nám lépe komunikovat nebo přesvědčit druhé o našich záměrech. Pomocí doteku se rozvíjíme, sdělujeme emoce a můžeme jím sebe i druhé uzdravovat a řešit trápení.

Kniha se zaměřuje zejména na nedomazlenost ve vztazích a v komunikaci s druhými a nedomazlenost jako vyjádření vztahu k sobě. Nenajdete zde jen popis situací, které nastanou, když dotek v životě chybí, ale objevíte i řadu praktických cvičení. Cvičení jsou počátkem cesty, jak si pomoci ze začarovaného kruhu nedomazlenosti, negativity a nespokojenosti.

Počáteční kapitoly se věnují fyziologii hmatu a souvislosti naší tělesnosti s emocemi. Psychosomatický pohled na nedomazlenost, na naše tělo a emoce je důležitý pro pochopení toho, proč se někdy cítíme, jako kdyby nám nebylo dobře se sebou samými i v nás samých.

Další kapitoly jsou věnovány celkovému zdraví, léčení, oblasti komunikace a vztahům.

Cílem knihy není úplně pochopit neurologickou podstatu dotekového vjemu, ale spíše jeho psychologický význam. Fyzický kontakt toho může hodně vybudovat, nebo hodně zbořit. Všechno, co jsme, spočívá v našem těle. Dotknout se našeho těla znamená dotknout se nás samých. V doteku je obrovská síla a my všichni ji máme ve svých rukou. Záleží jen na nás, jak ji využijeme.

Přeji si, aby se vás tato kniha dotkla, aby se dotkla vaší tělesnosti, vaší mysli a aby to pocítíli i ti, které máte rádi. Včetně vás samých.

Monika

Dotek v historii

Slavné „dotknutí“ je vyobrazeno na Michelangelově fresce v Sixtinské kapli. Na obrazu je znázorněno, jak Bůh Otec dává skrze dotek prvnímu muži, Adamovi, Ducha neboli Život. Scéna symbolizuje čin, ve kterém je dotek přenašečem ducha. Přenašečem něčeho, co dokáže dát život.

S dotekem souvisí i pověst o králi Midasovi. Král Midas vládl ve Frygii v 8. a 7. století př. n. l. a velmi uctíval boha Dionýsa. Jednoho dne přivedli poddaní králi člověka, který trhal ty nejzralejší a nejlahodnější plody v královské vinici. Midas ho chtěl bez prodlení potrestat. Ale když se na něj podíval zblízka, poznal v něm Siléna, sluhu boha Dionýsa. Vladař se tedy slitoval, sluhu pohostil a vybavil ho dary na cestu zpátky k Dionýsovi. Když Dionýsos viděl, jak se o jeho druha Siléna Midas staral, řekl králi, aby si něco přál. Midas se zamyslel a nakonec si přál, aby vše, čeho se dotkne, bylo proměněno ve zlato. Vladař to myslel dobře, chtěl obohatit království. Ale dotek, který měnil vše ve zlato, se mu stal málem osudným, protože i jídlo, které vzal král do ruky, se měnilo ve zlato. A tak Midas raději požádal Dionýsa, aby ho tohoto „daru“ zbavil, protože s ním neuměl naložit.

Až do 18. století byl hmat uctíván a považován za jakéhosi supervizora ostatních smyslů. Ověřoval jejich nespolehlivost a kotvil je v realitě. Ale postupem času se doteková vzdálenost mezi lidmi víc a víc zvětšovala a v rámci toho začaly hrát prim jiné, rádoby ušlechtilejší smysly. A tak už na začátku 19. století přírodovědec Lorenz Oken ve svém díle popisoval rasovou stupnici, na níž výsadní postavení zastává Evropan coby „člověk zraku“, zatímco úplně nejníže byl „člověk hmatu“ – Afričan. Hmat a dotek se tak posunuly jen do kategorie dávání slasti nebo bolesti a začaly ztrácet svou důležitost v ostatních oblastech života.

Člověk a jeho pět smyslů

Poslední dobou je dotek brán nějak moc negativně. Pro některé je nehygienický, pro jiné invazivní nebo je skloňovaný v souvislosti se sexuálním harašením. Místo kontaktu se pak raději schováváme za monitory počítačů a displeje mobilů. Ale jedině mezilidským dotekem dokážeme vyjadřovat skutečné emoce, rozvíjet trvalé vztahy, konejšit nebo i léčit. Naše ruce sice nemění věci ve zlato, ale ne nadarmo se říká, že má někdo „zlaté ručičky“, a věřte, že to není jen o řemeslné zručnosti. Všichni máme v rukou obrovský potenciál, jen je třeba ho začít správně využívat!

Hmat, král mezi smysly

„Štípni mě, ať vím, že je to pravda…“

„Neuvěřím tomu, dokud si na to nesáhnu…“

Víte, proč se to říká? Při osahávání tvarů apovrchů zpracuje mozek několikanásobně více informací, než kolik jich dokážeme přijmout očima, ušima, nosem či ústy. Ze všech pěti smyslů je právě hmat tím nejlépe vybaveným kchápání apoznávání vnějšího světa. Jsme vystavováni mnoha optickým klamům ajedině prostřednictvím hmatu se skutečně přesvědčíme opravdivosti toho, co nám ukazují ostatní smysly.

Proč je hmat tak unikátní? Ostatní smysly jsou vždycky soustředěny do jednoho orgánu – uší, očí, nosu či úst –, zato orgány hmatu jsou rozmístěny po celém těle! Ostatní smysly tím pádem reagují pouze na jeden typ podnětu, hmat nikoliv. Díky hmatu tak můžeme cítit dotek či náraz, můžeme odhadnout tvar objektů aposoudit jejich hmotnost, poznat, zda je něco tvrdé nebo měkké, horké či chladné ajestli to působí bolest. Hmat funguje také jako velmi citlivý poplašný systém pro tělo. Pocit tepla nebo bolesti často varuje náš mozek, aby dal signál tělu, které bezprostředně zareaguje ochranným reflexem; amy – například – ucukneme rukou dřív, než se stačíme vážně popálit orozžhavený předmět.

Zajímavost

Kompenzace

Díky své vysoké citlivosti může hmat kompenzovat absenci jiného smyslu. Například Braillovo písmo dává slepým lidem možnost číst pomocí doteků konečků prstů. Prsty jsou důležitým smyslovým orgánem ipro ty znás, kdo nejsme nevidomí. Když jsme se narodili, jedině prostřednictvím doteků jsme poznali, že je unás máma, tedy někdo, kdo nás miluje.

Pro vědátory

Vjemová pole se prolínají

Vyvinete-li tlak na určitý bod povrchu pokožky, dojde kaktivaci několika nervů ve stejném okamžiku. Různá vjemová pole na těle se ale od sebe vzájemně liší různým stupněm citlivosti, což závisí na koncentraci nervových zakončení vdané části pokožky. Tak například dotek hrotů dvou ostrých tužek, vzdálených od sebe pouhý 1milimetr, budete na špičce jazyka cítit jako dva samostatné vjemy, zatímco na zádech by hroty musely být od sebe víc než 50milimetrů, abyste je byli schopni rozlišit.

Cvičení

Na omak

Udělejte si chvilku času na toto jednoduché cvičení svého hmatového vnímání.

Varianta 1

Vyskládejte si na stůl různé předměty, jako třeba jablko, knihu, misku, lžíci, plyšovou hračku apodobně. Zavřete oči apostupně tyto předměty berte do rukou, přemýšlejte nad rozdíly, které vnímáte při jejich osahávání.

Varianta 2

Co získáte?

Table of Contents

Úvod

Dotek v historii

Hmat, král mezi smysly