Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Doc. Ing. Pavel Pavloušek, Ph.D.
Ing. Pavla Burešová, Ph.D.

Vše, co byste měli vědět o víně...
... a nemáte se koho zeptat

TIRÁŽ TIŠTĚNÉ PUBLIKACE:

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, Praha 7
obchod@grada.cz, www.grada.cz
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
jako svou 5724. publikaci

Odpovědná redaktorka: Helga Jindrová
Grafická úprava a sazba: Eva Hradiláková
Fotografie v knize: autoři a spolupracovníci
Fotografie na obálce: fotobanka Allphoto a Jan Kupsa

Počet stran 144
První vydání, Praha 2015
Vytiskla Tiskárna PROTISK, s.r.o., České Budějovice

© Grada Publishing, a.s., 2015
Cover Design © Eva Hradiláková, 2015

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků.

ISBN 978-80-247-4351-6

ELEKTRONICKÉ PUBLIKACE:

E-knihu ve formátu EPUB vytvořil Milan Vilímek Jihlavský

ISBN 978-80-247-9604-8 (ve formátu PDF)
ISBN 978-80-247-9605-5 (ve formátu EPUB)

Úvod

Vinohradnictví a vinařství provází lidskou civilizaci od nepaměti. Réva vinná a víno jsou nedílnou součástí každodenního života v mnohých vinařských zemích světa.

Archeologické nálezy dokládají výrobu vína již 5000 let před naším letopočtem v horských oblastech Íránu. Původ vinohradnictví a vinařství je možné situovat právě na území Kavkazu, odkud se vinohradnictví a vinařství rozšířily do Mezopotámie a Egypta. Egyptští faraonové uctívali víno pro jeho opojnost a považovali ho za božský nápoj. Kromě běžného pití ho používali i k rituálním účelům. Jako důkazy nám poslouží malby, záznamy na papyrusech a na hrobech faraonů. Na mnoha egyptských amforách je možné najít informace o původu vína, ročníku nebo o vinici, ze které hrozny pocházely. Z Egypta jsou doloženy také nálezy o podílu vinných kvasinek Saccharomyces cerevisiae na vzniku vína.

Z Egypta se potom pravděpodobně přes Krétu rozšířilo pěstování révy vinné a výroba vína po celé Evropě. Z období starého Říma se nám dochovaly důkazy o rozmanitosti a způsobech konzumace tehdejších vín. Starověké zdroje také uvádějí, že vína byla vylepšována směsí medu, bylin a koření pro lepší chuť a jako konzervační látka byla také přidávána mořská voda. Za císaře Augusta, který miloval sladká vína a nutil vinaře ponechat plody dlouho na keřích, vznikala vína podobná našim bobulovým výběrům. Díky římské kolonizaci se dostaly révové sazenice také na území Moravy a od té doby se pěstování révy vinné a výroba vína staly součástí života u nás.

Obliba vína a jeho konzumace v České republice neustále stoupá. Konzumenti jsou stále vzdělanější a vybírají si vína podle jakostních stupňů, odrůd nebo podle lokality. Snaží se získávat co nejvíce poznatků, které se vztahují k terroir, odrůdám, způsobům pěstování révy, výrobě vína a k základům ochutnávání vína. Všechny potřebné informace jsme se snažili shrnout do této knihy způsobem, aby byl dobře pochopitelný nejen pro studenty, ale i pro každého, kdo začíná s poznáváním vína, anebo si chce rozšířit své znalosti.

Víno je zde představeno jako fenomenální nápoj, jehož výsledná chuť závisí už od způsobů pěstování révy vinné ve vinohradu a dotvářejí ji vinaři při výrobě. Jeho komplexní vlastnosti oceníte až po otevření láhve a při konzumaci s vybranými pokrmy. Vycházíme ze zkušeností, které jsou výsledkem naší dlouhodobé odborné, pedagogické, vědecké a praktické činnosti. Pevně věříme, že vám kniha odpoví na otázky, které vás napadnou při pití tohoto lahodného nápoje a na které se nemáte koho zeptat.

Pavel Pavloušek a Pavla Burešová, 2014

Réva vinná a víno

Obecně známé termíny – réva vinná a víno – bývají velmi často chybně používané. Správná terminologie je však základem znalostí úspěšného vinohradníka, vinaře, konzumenta i milovníka vína, proto si je musíme nejdřív stručně ujasnit.

Réva vinná, v latinské terminologii Vitis vinifera L., je kulturní rostlina, jejíž plody lidé po staletí využívají ke konzumaci čerstvých hroznů, k výrobě šťáv, vína a destilátů. Réva vinná se pěstuje ve vinicích nebo vinohradech. Často se mluví o pěstování vinné révy, nebo dokonce o pěstování vína. Oboje je však chybné. Ve vinicích se pěstuje pouze réva vinná. Tento správný botanický název vychází ze jména rodového – Vitis – réva, a jména druhového – vinifera – vinná.

Často je možné se dočíst, že „vinaři pěstují víno v sadech“. Tato věta je plná chybných údajů. Nejedná se totiž o sady, ale vinice nebo také vinohrady. Z pohledu zákona je vinohrad neboli vinice část zemědělsky obhospodařované půdy, která je souvisle osázena keři révy vinné. Vinice se vysazují většinou na svazích. Svahovité podmínky vytvářejí nejlepší podmínky pro celodenní oslunění révových keřů a předpoklad pro kvalitní vyzrálost hroznů.

Základem révového keře je podzemní a nadzemní část. Podzemní část představuje mohutný kořenový systém. Hlavní kořeny révy vinné mají schopnost prorůstat do hlubších vrstev půdy, odkud získávají vodu, a mohou dosahovat hloubky i několika metrů. Často se dostávají až na matečnou horninu, tzn. na geologické podloží vinice, a proto se předpokládá, že mají schopnosti ovlivňovat také mineralitu vína. Nadzemní část révového keře tvoří kmínek, plodné dřevo, letorosty, listy, hrozny a bobule. Podzemní i nadzemní část jsou ve vzájemném poměru a tento vztah ovlivňuje kvalitu hroznů.

Vinice

Révový keř

Viniční trať Šobes

Plodem révy vinné je bobule. Bobuli je možné označit za „biochemickou továrnu“, v níž se vytvářejí cukry, kyseliny, aromatické, fenolové a minerální látky, vitamíny atd., které rozhodujícím způsobem ovlivňují kvalitu bobulí a následně také vína. Bobule jsou uspořádané na třapině a vytváří hrozen. Na podzim, při sklizni hroznů – vinobraní, se proto z révových keřů ve vinici sklízejí hrozny. Slavnost vinobraní je určitou oslavou celoroční práce vinohradníků, kteří završují celoroční úsilí sklizní kvalitních hroznů. Pěstováním révy vinné ve vinici se zabývají vinohradníci a výrobou vína potom vinaři.

Vinohrady se nacházejí v jednotlivých viničních tratích. Viniční trať je určitý počet pozemků osazených révou vinnou, které vytvářejí jeden souvislý celek v rámci jedné vinařské obce. Viniční trať má obvykle velmi podobné geologické, půdní a klimatické podmínky. V rámci vinařské obce se nachází obvykle několik viničních tratí. Viniční trať se svými přírodními podmínkami je obvykle základem projevu „terroir“ ve vyrobených vínech. Na území České republiky se nachází asi 1278 viničních tratí, z nichž každá trať má svůj název. Název viniční tratě využívá mnoho konzumentů při výběru vína. Patrně nejznámější viniční tratí v České republice je Šobes ve vinařské obci Podmolí a pravděpodobně nejpoužívanějším názvem viniční tratě je Stará hora, kterou je možné najít v několika vinařských obcích. Vinařská obec je obec, v jejímž katastru se pěstuje réva vinná v registrovaných vinicích a viničních tratích. Na území České republiky je v současné době 384 vinařských obcí, z toho 312 v oblasti Morava a 72 v oblasti Čechy.

Vinařské obce spadají pod vinařské oblasti a podoblasti. Vinařskou oblast lze charakterizovat díky podobné odrůdové skladbě a osobitým vlastnostem vína. Na našem území se nacházejí dva hlavní regiony pěstování révy vinné – vinařská oblast Čechy a vinařská oblast Morava. Vinařská podoblast je region s podobnými podmínkami terroir, tradicí pěstování révy vinné a kulturními tradicemi. Vinice v rámci jedné podoblasti jsou podobné svou odrůdovou skladbou a charakteristickými vlastnostmi vína.

Ve vinicích se pěstují různé odrůdy révy vinné. Česká republika je charakteristická širokou rozmanitostí moštových, ale také stolních odrůd.

Moštové odrůdy jsou primárně určené pro výrobu vína. Hrozny jsou malé až středně velké, s hustě uspořádanými a výrazně šťavnatými bobulemi. Při lisování se z nich proto velmi lehce získává vysoký podíl moštu, který se následně využívá při výrobě vína.

Stolní odrůdy s velkými, pevnými a chrupkavými bobulemi volněji uspořádanými ve větším hroznu jsou určené především pro konzumaci v čerstvém stavu. Bobule mohou být také bezsemenné (partenokarpické), nebo s malými, měkkými, nedokonale vyvinutými semeny (stenospermokarpické), které prakticky nejsou při konzumaci patrné. Stolní hrozny je možné také skladovat. V České republice se velkovýrobně prakticky nepěstují, spíše jen u drobných pěstitelů a zahrádkářů.

Získaný mošt nebo rmut se pomocí alkoholového kvašení zpracovává na víno. Mošt se nejčastěji získá lisováním hroznů a je základem výroby bílých a růžových vín. Rmut představují hrozny zbavené třapin – odstopkované, podrcené nebo pomleté. S využitím technologie macerace se rmut využívá pro výrobu červeného vína.

Bobule

Hrozen moštové odrůdy Sauvignon

Hrozen stolní odrůdy Talisman

Konzumenti vína se mohou nejčastěji setkat s bílým, růžovým a červeným vínem. V posledním období získávají oblibu také tzv. „oranžová vína“, u nichž se využívají staré, staletími ověřené a přirozené postupy výroby. Součástí technologie je dlouhá macerace hroznů, spontánní kvašení a minimální používání oxidu siřičitého. Vína vyrobená těmito postupy je možné označovat také jako „přírodní vína“, „natur vína“ nebo „autentická vína“.

Vína je možné dále rozdělit na tichá vína a šumivá vína. Šumivé víno je charakteristické obsahem oxidu uhličitého, který způsobuje jeho perlivost a ovlivňuje senzorické vlastnosti. Za otce šumivého vína je považovaný benediktinský mnich Dom Pierre Pérignon, jenž vyvinul ve francouzské oblasti Champagne tradiční metodu „champenoise“ pro výrobu šumivých vín. Výchozím produktem pro výrobu těchto vín jsou tichá vína a oxid uhličitý se získává druhotným kvašením.

Ostatní vína, u kterých se nevyskytuje významný obsah oxidu uhličitého, tzn., že se v nich neobjevuje perlení, se označují za tichá vína.

Vinařské oblasti apodoblasti vČeské republice

Podobně jako ve většině vinařských zemích světa, se ivinice vČeské republice seskupují na základě své geografické, geologické, půdní, klimatické akulturní příbuznosti do vinařských oblastí avinařských podoblastí.

VČeské republice existují dvě velké vinařské oblasti: vinařská oblast Čechy avinařská oblast Morava. Vinařskou oblast Čechy tvoří dvě podoblasti: litoměřická amělnická. Vinařskou oblast Morava tvoří čtyři podoblasti: znojemská, mikulovská, velkopavlovická aslovácká.

Vinařské podoblasti mají úzký vztah kterroir. Pojmem „terroir“ je možné označit stanoviště pro pěstování révy vinné se všemi faktory, které na ni vpřírodních podmínkách působí. Nejdůležitějšími složkami terroir jsou proto geologické podloží vinice azněho vyplývající půdní podmínky, topografické parametry vinice, klimatické, kulturní ahistorické faktory. Hrozny avína scharakterem terroir jsou vždy produkovány vurčitém, přesně vymezeném adobře charakterizovaném místě. Čím přesnější aužší toto označení původu je, tím bývá většinou ivyšší kvalita vyrobeného vína. Mezi vinohradníky se stále vedou diskuse, zda je terroir ovlivňované také činností člověka, atedy jeho agrotechnickými zásahy ve vinici. Jelikož zásahy člověka přímo ovlivňují mikroklima vinice, je podle našeho názoru vhodné je za součást terroir považovat.

Viniční domek na vinici Žernoseckého vinařství
© Jan Kupsa

Mapa vinařských oblastí apodoblastí na území České republiky

© Národní vinařské centrum, o.p.s.

Vinařská oblast Čechy

Vinařská oblast Čechy je menší ze dvou vinařských oblastí vnaší republice. Její území není souvislé, ale skládá se zjednotlivých příznivých lokalit ležících na chráněných jižních svazích vnižší nadmořské výšce. Většinou se rozprostírají kolem toků velkých českých řek – Vltavy, Labe, Berounky aOhře. Vinařskou oblast Čechy tvoří celkem 72 vinařských obcí a152 viničních tratí. Plocha osázených vinic je přibližně 700 hektarů.

Litoměřická vinařská podoblast

Litoměřickou podoblast nalezneme vseverní části Čech. Viniční obce se nacházejí vokresech Most, Litoměřice aÚstí nad Labem. Část vinic je situovaná vúdolí řeky Labe, kam patří Litoměřice, Velké Žernoseky aÚstí nad Labem. Další část vinic je situována vokolí Mostu aKadaně, kam patří vinařské obce Kadaň, Březno, Pětipsy, Vilémov aMost. Litoměřickou podoblast tvoří 30 vinařských obcí a70viničních tratí.

Na větší části litoměřické podoblasti se rozprostírá České středohoří, na jehož svazích je založena většina viničních tratí. Podloží tvoří převážně čedič, ikdyž je zde možné najít také vinice na vápenatém podloží.

Vlitoměřické podoblasti převažuje produkce bílých vín, protože plocha osázená bílými moštovými odrůdami představuje 64% zcelkové plochy vinic podoblasti. Modré odrůdy představují 36% apoužívají se kvýrobě červených arůžových vín.

Nejrozšířenější zde pěstované jsou bílé moštové odrůdy Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Rulandské šedé aRulandské bílé. Mezi modrými odrůdami se nejvíce pěstují Svatovavřinecké, Rulandské modré aModrý Portugal.

Údolí řeky Labe vytváří velmi příznivé podmínky pro zrání bílých odrůd révy vinné. Ryzlink rýnský, Rulandské bílé, Chardonnay, Sylvánské zelené, Tramín červený adalší zde poskytují vína vynikající kvality – vína jsou jemně aromatická, svýraznější kyselinou aplnou, harmonickou chutí. Vchuti avůni převažují tóny zelených jablek, hrušek acitrusových plodů, zajímavé jsou také květinové tóny. Vína jsou velmi vhodná pro delší zrání vláhvích.

Modré odrůdy se pěstují na různých lokalitách. Červená vína znich vyrobená jsou jemně aromatická, ovocnějšího typu, svýraznější tříslovinkou. Vchuti avůni dominují tóny červeného amodrého ovoce. Barva je nejčastěji rubínová. Velmi zajímavou lokalitou je okolí Mostu, kde se pěstuje réva vinná na rekultivacích hnědouhelných dolů ačervená vína ztéto oblasti dosahují vysoké kvality.

Labe vytváří příznivé klima pro pěstování révy vinné na svazích kaňonovitého údolí Porta Bohemica, jímž řeka vstupuje do Českého středohoří.
© Žernosecké vinařství, s.r.o.

Mělnická vinařská podoblast

Mělnická podoblast se nachází především ve Středočeském kraji. Vinice se rozprostírají na území hlavního města Prahy arovněž západně od Prahy vúdolí řeky Berounky, voblasti Karlštejna. Dalším velkým centrem vinohradnictví avinařství je Mělník ajeho okolí. Na západ od Mělníka najdeme vinice také vokolí Kralup nad Vltavou aSlaného. Poslední velké centrum vinařství vpodoblasti je východně od Prahy, kde je soustředěné vokolí Čáslavi aKutné Hory.

Mělnickou podoblast tvoří 42 vinařských obcí a82 viničních tratí. Mělnické vinice leží většinou na vápenatém podkladu vrstev opuky, které jsou místy překryté hlinitopísčitými náplavami. Půdy jsou zde lehké azáhřevné. Voblasti Karlštejna, vúdolí řeky Berounky, se pěstuje réva vinná také především na vápenatém podloží, které pozitivně ovlivňuje kvalitu vína.

VMělnické podoblasti je rovněž vyšší produkce bílých vín, protože bílými odrůdami je osázeno 62% zcelkové plochy vinic vpodoblasti. Nejrozšířenější bílé odrůdy jsou Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Rulandské šedé aRulandské bílé. Modré odrůdy představují 38% plochy vinic anejrozšířenější jsou Modrý Portugal, Rulandské modré aSvatovavřinecké.

Bílá vína jsou jemně aromatická. Vchuti avůni převažují tóny citrusových plodů, jablek, hrušek, kdoulí abohaté květinové tóny. Kyselina je výraznější. Vína jsou velmi vhodná pro delší zrání vláhvích. Chuť je harmonická, plná.

Červená víva jsou jemně aromatická, ovocnějšího typu. Vchuti avůni dominují tóny červeného amodrého ovoce. Barva je nejčastěji rubínová. Chuť vína je jemná svýraznější tříslovinkou.

Kutná Hora

Vinařská oblast Morava

Většina vinic vČeské republice se nachází ve vinařské oblasti Morava. Její terroir představuje velmi příznivé podmínky zejména pro produkci bílých vín. Vurčitých mikroregionech je soustředěno také pěstování modrých odrůd asním spojená výroba kvalitních červených vín. Ve vinařské oblasti Morava převládá opět vyšší produkce bílých vín, protože plocha osázená bílými moštovými odrůdami představuje 66% zcelkové plochy vinic vpodoblasti, zatímco modré odrůdy se pěstují na zbylých 34%.

Vinařská oblast Morava se nachází zpřevážné většiny vJihomoravském kraji, vokresech Znojmo, Břeclav, Hodonín aUherské Hradiště, ačástečně zasahuje ido Zlínského kraje. Je ohraničená státní hranicí sRakouskem aSlovenskou republikou. Vinařskou oblast Morava tvoří 312 vinařských obcí a1126 viničních tratí. Mezi největší vinařské obce patří Velké Bílovice (710,91 ha), Valtice (560,13 ha) aČejkovice (510,33 ha).

Stošíkovice na Louce, viniční trať Utří dubů

Znojemská vinařská podoblast

Znojemská vinařská podoblast se nachází vJihomoravském kraji, zpřevážné části vokrese Znojmo ačástečně vokrese Brno-venkov. Jen jedna vinařská obec – Kojetice na Moravě – se nachází vkraji Vysočina, vokrese Třebíč. Zde je možné najít Vinařství Sádek snaučnou vinařskou stezkou.

Vjižní části je oblast ohraničená státní hranicí sRakouskem. Severní hranici podoblasti tvoří vinařské obce Moravský Krumlov, Ivančice, Dolní Kounice, Ořechov aRajhrad. Ve své východní části sousedí spodoblastmi velkopavlovickou amikulovskou. Znojemskou podoblast tvoří 90 vinařských obcí a215 viničních tratí.

Oblast Znojemska leží vdešťovém stínu Českomoravské vrchoviny tvořené prahorními útvary, jejichž výběžky daly na mnohých místech vzniknout kamenitým půdám vynikajícím pro pěstování bílých odrůd. Její nejvýchodnější výspou je Bobravská pahorkatina, okolo které jsou roztroušeny nejseverněji položené vinohrady této podoblasti.

Plocha osázená bílými odrůdami zde představuje 70%, modrými 30% zcelkové plochy vinic vpodoblasti. Významné je pěstování modrých odrůd vmikroregionu Dolních Kounic.

Nejrozšířenější bílé moštové odrůdy vpodoblasti jsou Veltlínské zelené, Müller Thurgau, Ryzlink rýnský aSauvignon. Mezi modrými odrůdami révy vinné převládají Svatovavřinecké, Frankovka, Zweigeltrebe aRulandské modré. Tyto odrůdy, doplněné oRulandské šedé aTramín červený, je možné považovat za nejtypičtější pro tuto podoblast, znichž se zde vyrábějí vynikající vína.

Příznivé podmínky terroir pro zrání bílých odrůd umožňují produkovat jemně až výrazně aromatická bílá vína. Vbílých vínech dominují ve vůni achuti ovocné (zelené jablko, hruška, kdoule, meruňky, broskve, černý rybíz, citrusové plody) akvětinové tóny. Uvyšších jakostních tříd jsou ve vůni achuti patrné medové tóny avyzrálé citrusové plody. Díky přírodním podmínkám podoblasti je kyselina jemná aharmonická, chuť vína svěží, ušlechtilá.

Červená vína se vyrábějí průřezově na celé ploše podoblasti, ale nejvýznamnější výsadby modrých odrůd jsou vokolí Dolních Kounic. Včervených vínech převažují tóny červeného ovoce (třešeň, višeň), lesního ovoce (maliny, ostružiny) ačerveného rybízu. Červená vína mají atraktivní rubínové odstíny. Jejich chuť je harmonická, sjemně adobře strukturovanými tříslovinami.

Růžová vína jsou charakteristická světlejšími odstíny lososové, korálově růžové, meruňkové astarorůžové barvy. Ve vůni achuti dominují výrazné tóny červeného alesního ovoce, zejména lesních jahod. Kyselina je jemná, pikantní, chuť vína osvěžující.

Většina vinic vtéto podoblasti je ošetřovaná vpodmínkách integrované aekologické produkce. Už od devadesátých let 20. století, kdy se tyto systémy pěstování révy vinné rozšířily do České republiky, byly uplatňované právě ve vinicích na Znojemsku. Ekologické ošetřování zdejších vinic podporuje také biodiverzitu tamních terroir. Vněkterých místech je proto možné se setkat také se vzácnou azákonem chráněnouještěrkou zelenou (Lacerta viridis).

Vtéto podoblasti se rozprostírá velké množství vynikajících viničních tratí, které představují význačná terroir pěstování révy vinné aumožňují produkci hroznů pro výrobu vynikajících vín sjedinečným odrazem přírodních podmínek. Za všechny je možné jmenovat Šobes ve vinařské obci Podmolí, Weinperky vMiroslavi aviniční trať UTří dubů ve Stošíkovicích na Louce, kde najdeme jednu znejlépe ošetřovaných vinic vČeské republice. Jak již bylo zmíněno, jedinečná terroir pro pěstování modrých odrůd révy vinné jsou také viniční tratě vDolních Kounicích aokolí.

Lacerta viridis

Šobes sdegustačním stánkem

Popice – Sonberk

Mikulovská vinařská podoblast

Největší část Mikulovské vinařské podoblasti spadá do okresu Břeclav apouze několik vinařských obcí patří pod okres Brno-venkov. Vjižní části, od Nového Přerova až do Valtic, je ohraničená státní hranicí sRakouskem. Na západě sousedí spodoblastí znojemskou ana východě spodoblastmi velkopavlovickou azmalé části se slováckou. Mikulovskou podoblast tvoří 30 vinařských obcí a182 viničních tratí.

Dominantou této podoblasti je vápencové bradlo Pavlovských vrchů. Geologické podloží má nadbytek vápníku anedostatek draslíku, hořčíku afosforu. Půdy na vápenatém podloží jsou vhodné pro pěstování Chardonnay, Ryzlinku vlašského, Rulandského bílého aaromatických odrůd Pálava aTramín červený. Na západním okraji mikulovské podoblasti jsou potom terciární písky spříměsí jílu, aproto jsou tyto půdy vhodné pro pěstování Veltlínského zeleného aSauvignonu.

Plocha mikulovské vinařské podoblasti osázená bílými moštovými odrůdami představuje 73% zcelkové plochy vinic, modré odrůdy rostou na 27%. Nejvíce pěstované bílé odrůdy révy vinné jsou Ryzlink vlašský, Veltlínské zelené, Ryzlink rýnský, Sauvignon aMüller Thurgau, modré pak Svatovavřinecké, Frankovka, Zweigeltrebe aRulandské modré.

Bílá vína jsou jemně až výrazně aromatická. Výraznější aroma se projevuje iuneutrálních odrůd, jako je např. Ryzlink vlašský. Ve vůni achuti dominují tóny domácího (jablko, hruška, meruňka, broskev) atropického ovoce (citrusové plody, ananas, banán). Kyselina je výrazná, avšak chuťově velmi jemná. Chuť vína je plná, harmonická.

Červená vína vynikají především svojí výraznou ovocností. Převládají tóny červeného ovoce (třešeň, višeň), vyzrálého modrého ovoce alesních plodů (maliny, ostružiny, borůvky). Barevnost vín se pohybuje od světle rubínových odstínů uFrankovky aRulandského modrého až po tmavé barvy uMerlotu, André nebo Cabernetu Moravia. Tříslovina ve zdejšíchčervených vínech je jemná, harmonická, chuť je plná. Vína zde velmi často zrají vdřevěných sudech.

Pro růžová vína zmikulovské podoblasti jsou typickými barvami starorůžová, červený grapefruit, tělová, meruňková nebo lososová. Díky vápenatému podloží vinic vynikají irůžová vína svěžestí, jemnou kyselinou aharmonickou chutí.

Vcelé vinařské podoblasti je mnoho vynikajících viničních tratí, především voblasti Mikulova, Pálavy aDunajovických vrchů. Zde je možné konstatovat, že co viniční trať, to znamenitá kvalita bílých ičervených vín. Vzápadní části podoblasti vynikají viniční tratě Sonberk, Sluneční vrch, Svidrunk aPanenský kopec.

Mikulov

Velkopavlovická vinařská podoblast

Velkopavlovická podoblast se nachází vJihomoravském kraji. Na západní straně sousedí spodoblastmi mikulovskou aznojemskou, na východní části spodoblastí slováckou. Na severu sahá velkopavlovická podoblast až do krajského města Brna. Na východ od Brna ve směru na Vyškov zahrnuje vinařské obce Viničné Šumice, Tvarožná aSivice. Dále zasahuje při severní straně Ždánického lesa ke Slavkovu uBrna aBučovicím. Další část podoblasti se nachází na jižním okraji Ždánického lesa voblasti Velkých Hostěrádek. Na jih od Brna souvisle pokračuje až do Moravského Žižkova, kde hraničí se Slováckou podoblastí.

Velkopavlovickou podoblast tvoří 75 vinařských obcí a321 viničních tratí. Tato podoblast vytváří velmi příznivé podmínky pro pěstování modrých odrůd révy vinné avýrobu červených vín typických pro tento region. Namnoha místech se zde pěstují ikvalitní hrozny pro výrobu bílých vín. Podoblast je proto průnikem kvalitní produkce bílých ičervených vín.

Velkopavlovická podoblast je tvořená pahorkatinou na vápenatém flyši aspraších. Zabírá krajinu Hustopečsko-kyjovské pahorkatiny, výběžků Ždánického lesa aChřibů. Vestřední části území se vyskytují půdy na vápenatých jílech, slínech, pískovcích aslepencích. Vpůdách je vyšší obsah hořčíku. Tyto viniční půdy jsou vhodné pro pěstování modrých odrůd révy vinné azasahují přes Hustopeče, Velké Pavlovice, Bořetice, Kobylí, Vrbici aČejkovice do Velkých Bílovic.

Vseverní části, směrem kBrnu, se réva vinná pěstuje na sušších písčitých půdách. Pěstují se zde především bílé odrůdy. Hlinité půdy táhnoucí se po celé délce podoblasti jsou vhodné pro pěstování Ryzlinku vlašského, Rulandského bílého nebo Tramínu.

Pouze mírně zde převládá produkce bílých vín, plocha osázena bílými odrůdami představuje 58% zcelkové plochy vinic vpodoblasti. Modré odrůdy se pěstují na 42% plochy území. Nejvíce pěstované bílé moštové odrůdy révy vinné jsou Veltlínské zelené, Müller Thurgau, Ryzlink vlašský aRulandské šedé, zmodrých jmenujme Svatovavřinecké, Frankovku, Modrý Portugal, Zweigeltrebe aRulandské modré.

Vchuti avůni bílých vín jsou opět výrazně dominantní tóny domácího ovoce (zelené jablko, hruška, kdoule, meruňka, broskev), scitrusovými akvětinovými podtóny. Kyseliny vbílých vínech jsou jemné až průměrně výrazné, chuť je plná, harmonická. Bílá vína vyrobená zodrůd Tramín nebo Pálava jsou výrazně aromatické sovocnými, květinovými akořenitými tóny.

Ve velkopavlovické podoblasti se produkují kvalitní atypická, plná, harmonická aextraktivní červená vína zrající vsudech. Vína mají rubínovou až tmavou barvu ajsou bohatá na jemné třísloviny, dobře harmonizované sostatními chuťovými vlastnostmi. Ve vůni achuti jsou patrné tóny vyzrálého červeného, modrého ilesního ovoce. Pro tuto podoblast jsou ale také typická růžová vína sbarvou starorůžovou, lososovou, meruňkovou abarvou koroptvího oka. Vchuti avůni vín jsou výrazné tóny lesního ačerveného ovoce, zejména lesních jahod. Kyselina je svěží, chuť plná, harmonická.

Archlebov – viniční trať Hrbiny

Slovácká vinařská podoblast

Slovácká podoblast se nachází vJihomoravském aZlínském kraji. Vinařské obce slovácké podoblasti zasahují také do několika okresů. Největší část podoblasti spadá dookresů Hodonín aUherské Hradiště, menší část potom zasahuje do okresů Břeclav aZlín. Na jihu ajihovýchodě, od Břeclavi až po Hrubou Vrbku, tvoří hranici podoblasti státní hranice se Slovenskou republikou, ve vinařských obcích Poštorná aBřeclav potom státní hranice sRakouskem. Na jihozápadě sousedí podoblast smikulovskou ana západě téměř po celé délce svelkopavlovickou podoblastí. Na severu je ohraničená pásem Ždánického lesa aChřibů, které pozitivně působí na terroir podoblasti. Nejseverněji položené obce ve směru ke Zlínu jsou Napajedla, Spytihněv, Traplice, Hradčovice aVlčnov. Slováckou podoblast tvoří 117 vinařských obcí a408 viničních tratí.

Slovácká podoblast nabízí příznivější podmínky pro produkci kvalitních bílých vín. Vpodoblasti se nachází velké množství terroir svelmi příznivými mezoklimatickými podmínkami pro bílá vína nejvyšší kvality. Celou podoblastí protéká řeka Morava. Jižní část patří do dyjsko-moravského regionu steplým asuchým podnebím, kde se na mírných svazích nacházejí především písčité půdy vhodné pro pěstování modrých moštových odrůd. Na jihovýchodě se nacházejí vinice, které sahají od nivy řeky Moravy až do podhůří Bílých Karpat. Vinice leží na těžších, vododržných ahlubokých půdách vzniklých na autochtonních jílech.

Plocha osázena bílými moštovými odrůdami představuje 66% zcelkové plochy vinic slovácké podoblasti. Modré odrůdy révy vinné se pěstují na 34% území. Nejvíce zde pěstované jsou bílé odrůdy Müller Thurgau, Ryzlink rýnský, Veltlínské zelené aRulandské bílé, mezi modrými převládá Frankovka, Svatovavřinecké, Zweigeltrebe aModrý Portugal.

Optimální průběh klimatických podmínek vdobě zrání hroznů, tzn. střídání teplých dnů achladných nocí, vytváří příznivé podmínky pro produkci aromatických achuťově svěžích bílých vín. Vchuti avůni těchto vín dominují nejčastěji tóny domácího ovoce (zelené jablko, hruška, meruňky, broskve), květinové tóny atóny citrusových plodů. Kyselina vbílých vínech je výraznější, pitelná, chuť plná, harmonická. Vína jsou vhodná pro dlouhodobější zrání vsudech nebo láhvích.

Vinice vPolešovicích po jarním řezu – Vinařství Soják
© Vít Soják