Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Jana Wudy

Vinuté perle

Vydala Grada Publishing, a.s.,
U Průhonu 22, Praha 7
info@grada.cz, www.grada.cz,
tel.: +420 234 264 401, fax: +420 234 264 400
jako svou 6686. publikaci

Texty: Ing. Jana Wudy
Fotografie: Lukáš Wudy, Jana Wudy
Grafická úprava a sazba: Monika Davidová
Odpovědná redaktorka: Ing. Jana Minářová

Počet stran 112
Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2017
Cover Design © Monika Davidová, 2017

Názvy produktů, firem apod. použité v knize mohou být ochrannými známkami nebo registrovanými ochrannými známkami příslušných vlastníků. Doporučení a pracovní postupy v této knize byly autorem ověřeny, přesto nelze za ně převzít odpovědnost. Autor ani nakladatelství neručí za jakékoliv věcné, osobní ani majetkové škody.

ISBN 978-80-271-9933-4 (ePub)
ISBN 978-80-271-9932-7 (pdf)
ISBN 978-80-247-4381-3 (print)

Úvod

O úvodní slovo jsem požádala svojí dlouholetou kamarádku a autorku knih o skle paní Jitku Lněničkovou:

O jednom splněném snu

Poprvé jsem se setkala s Janou Wudy někdy v průběhu podzimu roku 2007. Tehdy již nějakou dobu vyráběla vinuté skleněné perle a chtěla se jimi zabývat i profesionálně. Nadšení a energie z ní přímo sálaly, když vyprávěla o své práci, a já byla už tehdy přesvědčená, že se svou láskou ke sklu a s mimořádným osobním nasazením dokáže svůj sen naplnit. A budoucnost mi dala za pravdu. Jana v létě následujícího roku dílnu otevřela veřejnosti a lidé se mohli začít dívat, jak se pod jejíma rukama v plamenech rodí pestrobarevné květy, lístky či geometrické obrazce. Záhy se zde také první návštěvnice začaly učit samy vyrábět pestrobarevné skleněné perle. Zákazníků i zájemců o kurzy bylo stále více a dílna se stala i oblíbeným cílem turistů.

Jana v Nezdicích volně navázala na prastarou šumavskou tradici výroby skleněných korálů – pateříků, která sahá nejméně do 14. století. Tehdejší pateříky byly ale jen jednoduché korále používané především pro výrobu růženců, odtud také pochází jejich název upomínající na první slova latinského znění Otčenáše – Pater noster...

Výroba pateříků na Šumavě žila po staletí a jejich vývoz směřoval do mnoha dalekých zemí v Evropě i v zámoří. Na konci 19. století ale tato výroba na dlouho zanikla a oživena byla až v prvním desetiletí 21. století. Tradice ale v povědomí kraje žila, a tak i Jana ve své dílně pracuje pod symbolickým dohledem starého výrobce pateříků, který na ni shlíží ze stěny, a jako inspiraci zde má i malou expozici historických šumavských pateříků.

Ona sama ale i s vědomím tradice dávných sklářů směřuje do budoucnosti. Stále hledá, objevuje, zkouší, zdokonaluje či vymýšlí a z její dílny vycházejí stále nové a nové tvary a dekory, které okouzlují. Žije nyní svůj sen, což je dobře nejen pro Janu, ale i pro nás všechny, které její šperky z dílny v Nezdicích rády nosíme.

Jitka Lněničková

Materiál apomůcky

Sklo kvýrobě korálků

Sklo je úžasný materiál se kterým se setkáváme vdenním životě na každém kroku.

Základ pro jeho výrobu tvoří oxid křemičitý, který je obsažen vkřemičitém písku. Křemen taje kolem 2000 °C, aproto se při výrobě skla používají alkalické látky jako je soda apotaš, které snižují teplotu tání na 1000 °C. Tyto alkálie bohužel také snižují odolnost skla, atak se do taveniny přidává oxid vápenatý, který tuto vlastnost zlepšuje. Sklo, které by bylo vyrobené zčistého oxidu křemičitého, má odlišné vlastnosti oproti měkčím sklům sodno-vápenatým nebo draselným. Teplota tání křemičitého skla je okolo 1650 °C avyrábí se zněj výrobky svysokým stupněm tavitelnosti. Tyto výrobky bývají vporovnání svýrobky změkčích sklovin dražší, právě kvůli větší spotřebě energie nutné kjejich výrobě.

Pro výrobu korálků byly vyvinuty avyrábějí se bižuterní skla spožadovanými vlastnostmi amy budeme vybírat jen sklo určené ktakovéto výrobě. VČechách se vžilo označení tohoto druhu skla jako „lampové akompoziční tyčinky“. Ty se odedávna používaly kvýrobě napodobenin přírodních kamenů apolodrahokamů. Odtud dostaly vČechách vyráběné transparentní barvy sklovin názvy jako topas, smaragd, emerald, olivín, safír, rubín atd. Lampové se jim říká proto, že původně byly zpracovávány nad petrolejovou, benzínovou anejnověji plynovou „lampou“. Proto také název lampové perle.

Při zpracování tyčinek skla na korálky musíme počítat svlastností skla, která se nazývá teplotní koeficient roztažnosti. Tento koeficient nám říká, jak se každá konkrétní sklovina roztahuje vzávislosti na teplotě. Skloviny svelmi rozdílným koeficientem roztažnosti, které za tepla spojíme vkorálek, budou vprůběhu ochlazování praskat. Mezinárodní označení pro koeficient roztažnosti je COEFICIENT OF EXPANSION (zkratka COE). Všichni výrobci skleněných tyčinek určených pro výrobu korálků svoje tyčinky označují číslem tohoto koeficientu amy budeme naše korálky vyrábět ztyčinek, které mají stejný koeficient roztažnosti, abychom měli záruku, že nám korálky vydrží.

Ze zkušenosti vím, že občas najdu barvu skla, která neodpovídá svým koeficientem roztažnosti ostatním barvám skla, apřesto se pokusím spojit tyto „nepojitelné“ skloviny. Můžu do korálku přidat do 5 % skla sjiným koeficientem ačekat, zda korálek vydrží či ne. Je to věcí zkušenosti anáhody. Někdy to vyjde aněkdy ne.

Obecně lze dále lampové tyčinky rozdělit na několik skupin podle zakalení skla.

Hořáky

Hořáky všeobecně můžeme rozdělit na tři základní typy.

Tip:

Ostatní nářadí

Tip:

Pomocné hmoty

Pracovní postup:

Tip: